452 Junta d,e Ciéncies Naturals de Barcelona {'¡6) 



H. krizensis Bgt. 



H. aspila Bgt. 



H. roigiana Bof. 



H. edax Loe. 



H. ordalensis Serrad. 

 Donem figures de H. aspila (lárn. i, fig. i6) classiñcades 

 per Bourguignat i de co-tipus de H. roigiana (lám. i, ñg. 17), 

 ambdues de les boques del Llobregat, i de H. ordalensis, co- 

 tipus de Serradell (lám. i, fig. 15), d'Ordal. 



S'ha comprovat la citació errónia de 1' especie que ens ocupa 

 en Capellades per Romaní (Bull. Inst. Cat. Hist. Nat., XVII 

 (1917J, p. 46), ja que es tracta de l'espécie precedent. 



No hem cregut convenient continuar en nostra llista de 

 localitats la de Montserrat donada per Serradell (Sota Terra 

 (1909), pp. 137 i 138) i Marcet (Rev. Montserr., III (1909), 

 pp. 384, 467 i 468), ja que no Them pogut reconéixer entre els 

 molts ezemplars de xero files recullits en diferents localitats de 

 Tesmentada muntanya per no pocs autors. Coneixem localitats 

 d' aquesta especie situades al mateix peu de Montserrat, com 

 son el Bruch i Monistrol de Montserrat, pero no creiem que 

 s'allunyi de les immediacions de la valí. Les indicacions res- 

 pectives d'En Serradell i Marcet es basaran segurament en 

 confusions amb formes de H. variabilis. 



No deixarem de tractar de H. maritima sense fer indica- 

 cions respecte de ses diferencies amb H. variabilis, que son, 

 no obstant, molt poc acusades, dones una i altra varíen igual- 

 ment en dimensions, colorado i naturalesa del test. Amb tot 

 i aixó poden reconéixer-se amb certa exactitud per la disposició 

 mes escalonada deis anfractes de H. maritima, mentres els 

 anfractes menys convexas de H. variabilis afecten una forma 

 general o globulosa o tectiforme. 



H. maritima ofereix amb mes freqüéncia les closqués porce- 



