(91) A- Bofill i F. Haas 467 



Aluvions del Llobregat, en sa boca (Zulueta). 



Sant Feliu del Llobregat (Rosalsj. 



Vallvidrera (Salvañá, Chíaj. 



Papiol (Bofill), I exemplar. 



Terrassa (Bofill), 2 exemplars. 



Avene d'En Roca, prop de Corbera (Serradell). 



Capellades (Rosáis). 



Montserrat (Serradell, Marcet). 



Guardiola (Rosáis). 



D'acord amb Bourguignat (1. c, p. 306), aproximem aquesta 

 Hélix a H. murcica Guirao, considerant-la com forma local 

 en la part NE. de Catalunya. 



Altra forma local de la mateixa H. murcica, la H. culmi 

 Fagot, l'hem ja citada de la valí de l'Essera (Treb. Inst. Cat. 

 Hist. Nat., IV (1918), p. 27, lám. 2, figs. 12-16). 



En la baixa valí de l'Ebre está també representada H. mur- 

 cica per una forma local inédita encara mes semblant al tipus 

 de Guirao i que es coneix ñns ara de la serra de Cardó, Monte 

 Caro i de Flix. 



Finalment pot esmentar-se també una forma de Montsant 

 que així mateix pertany al grup murcica, de la que falten encara 

 dades exactes. 



De totes aqüestes formes de H. murcica, la mes petita és 

 H. penchinaU. El tipu de murcica té diám. 8'5 i alt. 5 mil. per 

 terme mig, i Bourguignat atribuiex a sa penchinati diám. 6'5 

 i alt. 3 '5 mil., dimensions encara majors que les deis nostres 

 exemplars, que osciMen entre 6 i 5 diám. i 3*5 i 3 mil. alt. 



Nostres exemplars, en general, son un poc mes elevats que 

 el dibuixat en l'obra de Bourguignat, dibuix que no ens sembla 

 molt exacte, ja que no presenta ben acusat l'angle entre els 

 marges inferior i columeMar. Nostres figs. 20-26 de la lám. 2, 

 que representen exem_plars de P'íontjuich, presenten molt apa- 



