482 Junta de Ciéncies Naiurals de Barcelona (106) 



p. 22. — Paetel, Catal. Conch. Samml., 2.^ ed. (1883), p. 131. — 

 BofiU, Crón. Cient. Barcelona, VI (1884), p. 262. — Chia, Mol. terr. 

 agua dulce Barcelona (1887), p. 10. — Tryon, Man. of Conch., 2.* 

 ser., III, 1887, p. 179. — BofiU, Cat. col. conch. Martorell (1888), 

 p. 47. — Paetel, Catal. Conch. Samml., 3 ed., II (1889), p. 154. — 

 Westerlund, Fauna pal. Región leb. Binnenconch., II (1888), p. 51. 

 — Fagot, Hist. mal. Pyr. fran9. ^^P- (1892), p. 50. — Kobelt, in 

 Rossmássler, Icón., N. S., VIII (1898), p. 62. 



Helix hispida Salvañá (non Linné), Mem. R. Acad. Cieñe. Barcelona, 

 2.^ ép., I (1884), p. 404. 



H. villosa Salvañá (non Studer), Mem. R. Acad. Cieñe. Barcelona, 

 2.» ép., I (1884), p. 404. 



Helix sevicea Romaní, Butll. Inst. Cat. Hist. Nat., XVII (1917), p- 47. 



Barcelona (Pátel, Hidalgo, Kobelt, Tryon). 



Sarria, Barcelona (Bourguignat, Hidalgo, Pfeiffer); (Bofill), 

 molts exemplars; (Martorell), 10 exemplars (diám. 5 '25 a 4*75, 

 alt. 3 a 2'5 mil.); (Chía, Westerlund, Fagot). 



Capellades (Romanij, i exemplar subfóssil (diám. 5*25, 

 alt. 4 mil.). 



Greixa (Haas), i exemplar. 



Bourguignat dona les dimensions diám. 6, i alt. 3 '5 a son 

 exemplar tipie; pero els exemplars de la coMecció Martorell 

 de la localitat clássica d'on procedien també els exemplars 

 subministrats a Bourguignat, no passen de les dimensions 

 mes amunt esmentades: els exemplars en qüestió i també els 

 de les altres localitats no son solament de menor diámetre, 

 sino que, relativament, teñen major altura. Perxó hem cregut 

 convenient donar la reprodúcelo fotográfica d'un exemplar deis 

 que ens han servit per l'estudi (coMecció Martorell) (lám. 2, 

 figs. 45-50J. 



Bourguignat (1. c.j aproxima sa H. martorelli a H. parlatoris 

 Bivona, de Sicilia, i a i7. chnoodia Bourguignat i H. lasia Bour- 

 guignat, d' Argelia; pero nosaltres no dubtem en referir-la a la 

 forma clássica de Studer H. sevicea, de la que difereix per sa 

 forma mes deprimida, l'umbilic un xic mes ampie, la última 



