5oS Junta de Ciéncies N aturáis de Barcelona (132) 



siderat idéntica a H. functata MüUer, coMoquem avui en la 

 sinonimia d'aquesta última la var. lugatoria Salvañá (1. c, 

 p. 411); la apalolena var. lucida Fagot, segons Serradell (1. 

 c, p. 171J; Helix galena Caziot i Thieux (non Bourguignat) 

 (1. c, p. 114J; Helix pundatissima Jan (non Jenisson), i H. 

 láctea auct. (non Müller). Les nostres raons son les següents: 



H. punctata var. lugatoria Salvañá i H. apalolena Fagot, 

 teste Serradell, no les coneixem ni sabem si es publicaren ni 

 aon. Coneixem perfectament les localitats de Vallvidrera i de 

 Montserrat, d'on aquells autors la citen, i ni els demés autors 

 ni nosaltres hem trobat allí mes exemplars que els que corres- 

 ponen a la forma típica. A mes hi ha que teñir en compte que, 

 segons el criteri d' aquells autors, es consideraven com a especie 

 les mes insignificants variacions del tipus, podent-se, per tant, 

 afirmar que no té cap valor ni tant sois la varietat creada per 

 ells. 



Respecte de H. punctatissima Jan i de H. láctea que molts 

 autors citen de la conca del Llobregat, es tracta, com ja és 

 sabut des de fa molt temps, d'una mala interpretado de H. 

 punctata. 



La citació per Caziot i Thieux de H. galena Bourguignat a 

 Barcelona será també deguda a una confusió de H. punctata 

 amb un representant argelí de la mateixa. 



La variabilitat de H. [Archelix) punctata respecte a ses 

 dimensions és molt poca i també per 90 que es refereix al dibuix. 

 Solament esmentarem una coloració molt notable deis exem- 

 plars procedents de Carme, prop de Capellades, i d'uns proce- 

 dents de Sallent que no presenten faixes espiráis sino en un 

 fons mes o menys gris ciar ofereixen radiacions mes obscures. 

 Nostra fig. 26, lám. i, representa un d'aquests exemplars de 

 Carme. 



