512 Junta de Ciéncies N aturáis de Barcelona (i3^) 



Muralles de la Ciutadella (BofiU), molts exemplars (diáme- 

 tre I9'5 a i8, alt. ii a lo mil.); un exemplar té diám. i8, al- 

 tura 1 1 '5 mil.; (Servain). 



Terrat de la Facultat de Medicina en el carrer de 1' Hospital, 

 avui dia Hospital de la Santa Creu (Graells, any 1827], molts 

 exemplars; (BofiU, any 1895), molts exemplars (diám. ig'5 

 a 19, alt. II a 10 mil.); (Boñll i Haasj, 22 exemplars: 26 de 

 setembre de 191 9. 



Terrats de la iglesia de Santa Maria del Mar (Aguilar-Amat), 

 molts exemplars (diám. 19 a 17*5, alt. 11 a 10 mil.). 



A mes de les localitats detallades, els autors Locard, Kobelt, 

 Westerlund, Saint-Simon i Fagot l'esmenten amb la indicado 

 general «Barcelona». 



Tractant-se d'una forma tan localitzada, hem cregut con- 

 venient puntualitzar els pocs indrets de Barcelona on vivia 

 o encara viu. D' aqüestes localitats, les dues primeres ja no 

 existeixen, quedant en l'actualitat reduida sa área de dispersió 

 en la conca del Llobregat a la Facultat de Medicina i Santa 

 Maria del Mar; pero és de suposar que encara deu existir 

 en altres edificis antics. 



Les denominades Helix chorista Bourguignat i H. tiranoi 

 Bourguignat ofereixen diferencies tan insignificants del tipus 

 de companyonii com la dibuixa Rossmássler, que no vaciMem 

 en col'locar-les en sa sinonimia. 



Alerón (1. c.) ha deixat com nomen nudum l'espécie de qué 

 tractem. El primer en donar els carácters i la figura, ha sigut 

 Rossmássler, que (1. c.j la denomina Helix hispánica var. py- 

 renaica, si bé en la sinonimia la cita amb el nom de H. cam- 

 panyonii, no deixant, per tant, dubtes de que es refereix a 

 l'espécie en qüestió. 



Germain (Molí. France, II (1918), p. 149, figs. 185 i 186), 

 a l'esmentar aquesta especie 1' aproxima a H. [P seudotachea) 



