550 Junta de Ciéncies N aturáis de Barcelona (i74) 



ritat d'un Sr. Cisternas, per Salvañá, no s'ha trobat fins ara 

 a Catalunya i menys encara en la tan explorada localitat de 

 Vallvidrera, on tampoc altres exploradors han trobat la Cl. 

 hidens. Referim, perxó, arnb igual dubte a la Cl. hidens 1' espe- 

 cie i la localitat esmentades per Salvañá. 



94. Clausilia (Kiizmicia) abietina Dupuy 

 (Lám. III, figs. 22 i 23) 



Clausilia abietina Dupuy, Hist. molí. France (1850), p. 358, lám. 17, 



fig- 5- - 

 C, {Kuzmicia) abietina Bofill, Haas i Aguilar-Amat., Treb. Inst. Cat. 



Hist. Nat. IV (1918), p. 49. — Bofill i Haas, Treb. Mus. Ciénc. Nat. 



Barcelona, X (1920), p. 49; Id., XII (1920), p. 58. 

 C. debilis Fagot, Butll. Inst. Cat. Hist. Nat., V (1905), p. 139. 

 C. greixensis ^FsLgot, Butll. Inst. Cat. Hist. Nat., V (1905), p. .140. 



Fígols les Mines (Suárez del Villar), i exemplar, 



Greixa, a 1,300 m. alt. (Haas), 6 exemplars. 



Entre Greixa i la Font del Faig (Fagot), i exemplar. 



Pobla de Lillet (Haas), molts exemplars. 



Castellar d'En Huch, en les fonts del Llobregat (Haas), 

 8 exemplars. 



Com ja hem dit en nostre estudi sobre els mol -luscos del 

 Segre, tenim a la vista un exemplar auténtic de Cl. greixensis 

 Fagot. Son examen compro va que es tracta senzillament d'un 

 individu ben robust de Cl. {Kuzmicia) abietina, que té molt 

 acusats els plecs interlameMars: aquesta particularitat consti- 

 tueix el carácter diferencial mes important que Fagot atribueix 

 a sa Cl. greixensis. Els exemplars recuUits per Haas a Greixa 

 son idéntics al de Fagot, sois que no teñen tots tan ben acusats 

 els plecs interlameMars; pero Fagot no ha tingut mes que dos 

 exemplars, i ambdós casualment molt robustos, per el que ha 

 generalitzat una particularitat individual, perqué hi ha totes les 



