596 Junta de Ciéncies Naturals de Barcelona (220) 



litat. Pot venre's que allí predominen exemplars mes contrets 

 que el de la figura donada per Paladilhe. 



Els exemplars d' espira mes contreta recorden, a excepció 

 de llur ápex punxagut, Bythinellas del grup de B. brevis, lo 

 qual explica per qué s'ha citat baix les denominacions de 

 Bythinella abhreviata i B. reyniesi. 



La Paludestrina brevispira, coneguda de quasi tot el litoral 

 mediterrani francés, no s'havia citat encara de Catalunya. 



Es notable l'existéncia a Capellades de les Paludestrines 

 acuta i brevispira, ja per distar la localitat del litoral uns 35 km. 

 en línia recta, ja per ésser l'estany on viu d'aigua completament 

 dolca, com ens indica amablement el Sr. Romaní. 



Moitessieria simoniana (Charpentier) 



Paludina simoniana Charpentier, in Saint-Simon, Miscell. malac, 



i.^ década (1848), p. 39. 

 Hydrohia simoniana Dupuy, Hist. molí. France (1851), p. 574, lám. 28, 



fig. II. 

 Moitessieria saint-simoni Germain, Molí, France, II (1913), p. 315. 

 M. massoii Bourguignat, Rev. mag, zool., 2.^ ser., XV (1863), p. 439, 



lám. 21, figs. 1-5. — Almera y Bofill, Bol. mapa geol. Esp., 2.^ ser., 



IV (1898), p. 84. 



Ca'n Ubach de Rubí (Almera i Boñll), i exemplar subfóssil. 



D'acord amb Germain (1. c), considerem la denominació 

 específica de massoti, amb la qual s'havia citat aquesta Moi- 

 tessieria de Ca'n Übach de Rubí, com sinónima de M. simo- 

 niana Charpentier. 



L'únic exemplar que hem estudiat no és del tot intacte, 

 per qual motiu la determinado específica deu considerar- se 

 com aproximada; pero, de totes maneres, queda comprovada 

 l'existéncia, encara que en estat subfóssil, del genere Moi- 

 tessieria en la vessant meridional deis Pireneus. Les corrents 



