b) Cuticula. 



Zevnější povrch buněk hypodermalných pokryt zvláštní membránou čili kutikulou. 

 Kutikula Tubificidů je vždy jemnou homogenní blanou, která nejeví nikdy onoho, rozmanitými 

 směry procházejícího rýhování, jakýmž označuje se kutikula skupin vyšších. Toliko u málo jen 

 forem (Limnodrilus Claparědianus) dochází kutikula značné mohutnosti, zároveň pak jevíc 

 jisté zvrstvení a zajímavou irisaci. Jinak porušuje se kutikula na těle Tubificidů dosti často, 

 což jen na to poukazuje, že podléhá častější regeneraci. Za produkty kutikuly dlužno také 

 pokládati tak zv. brvy hmatá vé neb citové, jež na všech místech tělních, zejména však 

 na hlavě i na konci těla jsou roztroušeny. Jsouf různé velikosti a často ve větší skupiny se 

 nahromaďujíce trčí nepohyblivě na pokožce tělní. Jiných výtvorů nelze na pokožce Tubificidů 

 nalézti a rovněž též nelze vyšetřiti v ní zvláštních pórů, kromě otvorů jednobuněčných žláz, 

 ovšem vyjmeme-li z tohoto pojmu tak zv. poruš tělní a otvory žláz exkrečních a pohlavních. 



c) Svalstvo. 



Pod pokožkou ukládá se u Tubificidů jako u oligochaetů vůbec dvojitá vrstva svalů: 

 vrstva okružní a podélná. Svaly okružní uloženy jsou ve vrstvě toliko jednoduché, jednot- 

 livá vlákna nedotýkají se pak těsně hranami svými, nýbrž oddělena jsou djsti patrnými me- 

 zerami. Struktura těchto vláken je táž, jako u oligochaetův vůbec byla konstatována. Před- 

 stavujíť vlákna tato roury poněkud se stran smáčklé a složené z centrální osy, ovšem zde 

 velmi neznatelné a z vrstvy obvodové, jež tvořena je radiálně sestavenými, jemnými fibrillami. 

 Svaly podélné pod vrstvou okružní se táhnoucí jsou sloučeny celkem v osm pásem od- 

 dělených následujícími rýhami : rýhou dorsální a ventrální, dvěma postranními a čtyřmi rýhami 

 označenými řadami váčků štětinových. Strukturou svalů podélných, též jen v jedné vrstvě ulo- 

 žených, obíral se v době poslední Rhode (35) i dospěl k resultátu, že stavba svalů podélných 

 jest táž, jako u svalů příčných. Celkem mohu potvi'diti pozorování ßhodea, ač nelze mi sou- 

 hlasiti s ním v některých jednotlivostech, o nichž snad jinde možno bude více pověděti. Pouze 

 zbývá mi doložiti, že jednotlivá vlákna svalů podélných vždy po stranách jsou smáčknuta, 

 užší hranou k ose tělní obrácena, jádro pak jednotlivých vláken uloženo v zrnité substanci 

 vždy zevně, tedy mimo lumen vlákna. 



d) Štětiny. 



Celkem, pokud se tvaru týče, možno nalézti mezi Tubificidy štětiny těchto forem: 

 a) štětiny vlasovité, 

 h) štětiny vlasovité a zároveň pilovité; 



c) štětiny rozeklané, 



d) štětiny hřebínkovité. 



Vyjma dvé rodů (Limnodrilus a Bothrioneuron) přítomny jsou štětiny vlaso- 

 vité u všech rodů Tubificidů našich. Jsou vždy bez nodulu, hrbolku to, jenž reguluje vychlipo- 

 vání se štětiny z váčku štětinného, i zužují se k vrcholu svému, nenáhle v jemnou osinu vlaso- 



