14 



periferické u Ilyodrila (T. I. F. 2.) jsou poněkud jinaký nežli u rodů ostatních. Jsou sice 

 v témž počtu pro každý segment přítomny, avšak substance buněčná jednotlivých uzlin pro- 

 vází je na počátku průběhu jich, čímž nabývají téže povahy, jako periferické nervy u skupin 

 nižších, zejména u Naidomorph. 



Zbývá nyní promluviti o jiných částech soustavy nervové Tubificidů. Jsou to přede- 

 vším tak zvaná postranní pásma nervová, jež u všech našich Tubificidů jak na exem- 

 plárech živých, tak i na praeparátech velmi spolehlivě sledovati se dají. Vyplňují pak pásma 

 tato oba postranní intervally pásův svalových i jeví se jako řada jednotlivých, výběžky svými 

 souvislých buněk nervových, jež až do přídy tělní sledovati možno. V přídě tělní, kdež právě 

 původ jich hledati dlužno, jsou velmi nezřetelný, ač v případech příznivých možno mi bylo 

 souvislost jejich s nervy z postranních a předních laloků vycházejícími spolehlivě dokázati. 



Jiná část soustavy nervové Tubicifidů zdá se býti tak z v. nerv bloudivý (ner- 

 vus vagus). Povaha tohoto nervu u oligochaetů (zejména u Chaetogastridův a Enchytraeidů) do- 

 statečně byla osvětlena v díle prof. Vejdovského, nicméně nebylo mi lze nerv tento na živých 

 exemplárech Tubificidů s přesnou určitostí konstatovati, což však se mi podařilo na někteiých 

 praeparátech řezových. Tvořit pak nerv tento veliké ganglion na hoření stěně pharyngu, i zdá 

 se krátkými dvěma větévkami fibrillovitými souviseti s uzlinou mozkovou v oněch místech, 

 kde od ní obě kommissury se oddělují. 



Z orgánů smyslových zastoupen mezi Tubificidy velmi malý počet. K povšech- 

 nému orgánu citovému řaditi dlužno přede vším tak zv. brvy hmatné. Tyto brvy hma- 

 tavé produktem jsou kutikuly i přítomny jsou jak na hlavě, tak i na ostatních segmentech 

 tělních. Souviseti se zdají, jak již Nasse ukázal s oněmi tyčinkovitými buňkami pokožko- 

 vými, o nichž se mi však nikdy nepodařilo dokázati, že by se zvláštními elementy nervovými 

 souvisely. K témuž povšechnému orgánu smyslovému nutno také dále přiřaditi bradavky 

 citové, jež u rodu Spirosperma (Tab. IV. F. 1 a 2) se vyskytují. Mají podobu značných 

 hrbolků i obejímají v jednom, dvou neb i více kruzích každý ze segmentů trupových. Pokud 

 se jich struktury dotýče, souhlasí velmi nápadně s bradavkami citovými, jež prof. Vejdovský 

 u Slavína appendiculata popisuje. I tu skládají se ze skupiny podlouhlých buněk hy- 

 podermalných, jež vnitřními konci svými spojeny jsou s výběžky kulovitých buněk původu 

 nervového. Očí a orgánu sluchového Tubificidi nemají, orgán pak čichový zastoupen pouze 

 u rodu Bothrioneuron (T. I. F. 8. ^rn). Představuje tu mělkou podlouhlou a stažitelnou 

 jamku, uloženou na svrchní straně ve středu laloku čelního. Vyložena jest pak podlouhlými 

 vířivými buňkami epithelialními, jež opět souvisejí s buňkami velikého ganglia, které neroz- 

 dělenou větví nervovou je spojeno s uzlinou mozkovou. 



Pokud se struktury histologické pásma nervového týče, jest mi jen velmi málo 

 nového připojiti. Jak uzlina mozková, tak i pásmo břišní skládá se z buněk nervových a ze 

 substance vláknité. Vrstva buněk nervových kryje substanci vláknitou ze tří stran tím způ- 

 sobem, že na uzlině mozkové nechává nepokrytu stranu spodní, na pásmu břišním stranu 

 horní. Průřezem, jež uzlinou mozkovou neb pásmem břišním kolmo na osu podélnou po- 

 vedeme, bude celkovitá struktura obou částí soustavy nervové asi tato: Obal zevní čili 

 neurilemma vnější jeví se jako pochva stěny tenké, zřejmě peritonealní původ svůj 

 jevící, což zejména dosti četná vtroušená jádra buněčná dokazují. Pod obalem zevním násle- 



