PŘEDMLUVA. 



Během těch šestnácti let, co jsem dešťoměmé po- 

 zorování v Čechách řídil a výsledky jeho pravidelně 

 uveřejňoval, nevyskytlo se dvou po sobě jdoucích tak 

 výstředných roků, jako byl v ohledu hy etologickém r. 

 1887 a 1888. 



Prvý s obou tu jmenovaných roků byl totiž tak 

 suchým, že málo ktei"á ombrometrická stanice vykazuje 

 v minulosti rok ještě sušší, takže tedy pozorované v něm 

 výsledky představují namnoze skutečné minimum ročních 

 srážek vodních.*) 



Za to bylo množství vody spadlé během r. 1888 

 tak veliké, že na četných stanicích dešťoměrných před- 

 stavuje maximum, dřívějším pozorováním nedostižené; 

 objevilyť se tu na začátku měsíce Servna, července, srpna 

 i září neobyčejně veliké deště, ba místy i pravé průtrže 

 mračen, takže vznikly z toho zde onde i značné povodně. 



Abychom uvedli význačný příklad nějaký, vyhle- 

 dejme si příslušná data Šumavské stanice „Pürstling", 

 kdež dosavadní průměrné množství ročních srážek vod- 

 ních obnáší **) 1454™" ; a tu naměřilo se 

 roku 1887~~9Í5™™ 



„ 1 888 2008"", t akže činí průměr obou 

 těchto roků 1461™™ , což se skoro srovnává s prů- 

 měrem dříve uvedeným. 



K vůli těmto výstřednostem dal jsem v ročníku 

 tomto obojí data pod sebe vytisknouti, menšími číslicemi 

 starší, většími pak novější výsledky pozorovací, aby jich 

 porovnání bylo pohodlnějším. 



Zároveň pak tu ještě připomínám, že připojení obou 

 těchto ročníků k řadě let dřívějších, pokud známe z nich 

 výsledky dešfoměrného pozorování, u žádné stanice ne- 



*) Že i v jiných zemích evropských bylo roku 1887 neoby- 

 čejně sucho, YŠeobecně jest známo, ba pro Anglii vy- 

 šetřil na slovo vzatý hyětograf Symons, že od roku 1788 

 tam nebylo tak málo srážek vodních, jako v uvedeném 

 roce 1887. 



*) Viz Studnička „Základové dešťopisu království Českého" 

 pag. 46. 



VORREDE. 



Im Verlaufe der sechszehn Jahre, wo ich die ombro- 

 metrischen Beobachtungen in Böhmen zu leiten und 

 deren Resultate zu veröffentlichen hatte, sind nicht' zwei 

 auf einander folgende Jahre anzutreffen , welche in 

 hyetologischer Beziehung so extrem gestaltet wären, als 

 das J. 1887 und 1888. 



Das erste von den genannten Jahren war nämlich 

 so trocken, dass nur wenige ombrometrische Stationen 

 früher ein noch trockeneres Jahr aufweisen, sodass also 

 die darin erhaltenen Beobachtuugsresultate meistens ein 

 wahres Minimum des jährlichen Wassemiederschlages 

 vorstellen.*) 



Im J. 1888 war hingegen die Menge des nieder- 

 gefallenen Wassers so gxoss, dnss sie an vielen Stationen 

 ein bisher unerreichtes Maximum bildet ; es traten na- 

 mentlich zu Beginn der Monate Juni, Juli, August und 

 September ungewöhnlich starke Regengüsse, ja stellen- 

 weise sogar Wolkenbrüche ein, sodass daraus bedeutende 

 Überschwemmungen entstanden. 



Um ein significantes Beispiel anzuführen, stellen wir 

 die betreffenden Daten für die hochgelegene Böhmerwald- 

 station „Pürstling" zusammen, wo die bisherige durch- 

 schnittliche Jahresmenge 



des Niederschlags ''*) 1454"" be trug; da fand man 

 im J. 1887 nur 915™™ 



„ 1888 2008"", s o dass der Durch- 



schnitt beider Jahre 1461"" beträg-t, also dem er- 

 sten fast gleichkommt. 



Dieser extremen Resultate wegen liess ich in diesem 

 Jahrgange beiderlei Daten untereinander drucken und 

 zwar die ersten mit kleineren, die letzten mit grössei'ea 

 Ziffern, um deren Vergleichung bequemer zu machen. 



Zugleich will ich hier noch erwähnen, dass durch 

 den Anschluss dieser zwei Jahrgänge an die vorange- 

 henden Jahre, soweit wir deren ombrometrische Resul- 



*) Dass auch in anderen Ländern Europa's das Jahr 1887 

 überaus trocken war, ist allgemein bekannt, ja für England 

 konstatirte der berühmte Hyětograf Symons, dass dort seit 

 dem J. 1788 nie so wenig Wasserniederschlag beobachtet 

 wurde als im J. 1887. 



**) Siehe StudniSIca „Grundzüge einer Hyetographie des König- 

 reiches Böhmen" pag. 46. 



