20 2. Dr. F. Počta: 



H. B. Geinitz (L. 77.) již roku 1839. slepence a vrstvy rudistové v tunelu u Oberau a Košic 

 (Koschütz) přicházející a kladl je pokud se stáří týče ku svému „unterer Quadermergel ". 

 Z Čech známy mu byly rudisté vesměs jen z rohovce kučlínského, kterouž horninu rovněž do 

 tohoto zpodního oddělení kladl. 



Reussem zavedená pojmenování rozličných vrstev našeho křídového útvaru, jako: 

 „Plänerkalk, Quader" a jiná nevýznačná jména byla obzvláště v cizině příčinou různých omylů. 

 Tak D'Orbigny (L. 107.) přikládaje hornině „Pläner" stáří turonské neb i senonské považoval 

 i „unterer Plänerkalk" za turon a uvádí z vrstev těch jemu známých 5 druhů rudistů. 



Téhož omylu dopustil se i H. Wolf, který chtěje (L. 161.) křídové usazeniny naše 

 s cizími porovnati, vrstvy, v nichž rudisté se vyskytují (a jemu byly jen 2 druhy známy) beze 

 všeho důvodu do svrchního turonu položil. 



Pracemi geologické sekce komitétu pro přírodovědecký výzkum Čech nezvýšil se jen 

 počet dosud známých druhů rudistů z Čech, nýbrž určeno i přesně geologické stáří jejich. 

 Bylo konstatováno (L. 174 a 176.), že dosud známé druhy výhradně z korycanských vrstev 

 pocházejí, které francouzskému stupni cénomanien odpovídají, ano že jsou pro vrstvy tyto 

 vůdčími zkamenělinami. 



V poslední době podal pan prof. G. Laube zprávu (L. 212.) o dvou nových druzích 

 z malnického pískovce od Obory a Čenčic v okolí lounském. Bohužel jsou doklady k této 

 zprávě, jak jsem se laskavostí pana professora sám přesvědčiti mohl, tak špatně zachovaný, 

 že na správné určení ani pomýšleti nelze. Druh Caprina Tellerí jest dle mého mínění větší 

 skořápka ustřice Exogyra lateralis Reuss a druhého rudisty Eadiolites inexpectus dochována 

 nám jen asi pětina skořápky, která ovšem kuželovitým obrysem svým na rudistů upomíná, na 

 níž se ale mimo to žádný jiný význačný znak nenachází. 



V následujících řádcích dovolím si jednotlivá naleziště uvésti a krátkými rysy geo- 

 logické poměry a stáří jejich popsati. 



Největší díl nalezišť rudistů Reussovi známých jest dnešního dne vyčerpán aneb ne- 

 přístupný, tak že není možno bližší popis jich podati. Stůjž zde pozorování prof. J. Krejčího 

 pokud se stáří nalezišť těchto týče, jak je ve spisu svém (L. 176. str. 51.) uvádí. 



„K pásmu korycanských vrstev připočítati sluší též vrstvy od prof. Reusse hippuritové 

 a slepencové vrstvy zvané, které jsouce vápnitou opukou pokryté bezprostředně na rule spočí- 

 vají a na stráních Bilinského údolí mezi Libčicemi*) a Bilinou jakož i v údolí Žižkovém 

 a Radovesickém na den vycházejí. Podobné vrstvy objevují se také u Teplice, kdežto v po- 

 dobných poměrech na rule leží. Již prof. Reuss poznal obdobu těchto vrstev se slepenci u Oberau 

 a Plauen v Saších, kteréž s vrstvou v Belgii a ve Westfalech pode jménem Tourtia u geologů 

 známou zcela souhlasí; ještě určitěji vytkl dr. Fric souhlasnost těchto středohorských slepenců 

 a hippuritových vrstev s význačnými korycanskými vrstvami u Zbislavi, Kamajky a Radovesnic 

 blíže Kutné Hory, na turtiové zkameněliny tak bohaté, z čehož tedy vychází, že všechny po- 

 dobné vi-stvy u spodu křídového útvaru ve Středohoří k Tourtii čili ke korycanským vrstvám 

 připočísti se musí." 



*) Něm. Liebschitz. Palacký ve svém „Popisu království Českého" z roku 1848. uvádí české jméno Li- 

 běšice, jehož v pojednání tomto jsem se přidržel. 



