o rudistech, vymřelé čeledi mlžů. 21 



Budiž zde nejdříve uvedeno naleziště u Mezholes poblíže Kutné Hory, jedno z nejbo- 

 hatších radiolity. 



Již od vrchu Vysoké prostíi-ají se koiycanské vrstvy v podobě krystalických vápenců 

 a hiTibých pískovců přes Myskovice ku Mezholesům a odtud ku Bylanům až do města Kutné 

 Hory. Dobře zachovaných, určitelných zkamenělin nalézáme v uloženinách těchto dosti poskrovnu. 

 Vápenitý pískovec u Myskovic sestává z úlomků zkamenělin většinou nezřetelných a v hrubo- 

 zrném pískovci u Mezholes vyskytly se mimo hojné RadioUtes Sancfae Barharae Poč. a Exo- 

 gyra columba Sow. ještě Ostraea diluviana Lamk., Natica nodosocostata Reuss a špatně za- 

 chované Cardiaster sp. a Panopaea sp. 



Vápence Býlanské přímo na rule spočívající, chovají mocný útes hub z čeledi Lithistid 

 ponejvíce z rodu Chonella. Dále na stráni údolíčka, v němž potok Vrchlice se vine, vycházejí 

 na den rozrušené výběžky mezholeských pískovců v podobě pískových jam a chovají zde četné, 

 deštěm vymleté radiolity. 



Ač vzhledem ku nedostatečnému počtu vůdčích zkamenělin, jež z těchto vrstev známy 

 jsou stáří jejich samozřejmě nevysvítá, předce nelze pochybovati o tom, že je dlužno ku vrstvám 

 korycanským připočísti, ježto jednak Natica nodosocostata Reuss a Ostraea diluviana Lmk. 

 v pískovcích těch přicházejí, jednak souvislost těchto vrstev s koiycanskými v okolí kutno- 

 horském a čáslavském se prostírajícími dokázána jest. 



Jiné, radiolity velmi bohaté naleziště jest malý lom u vesnice Chocenic nedaleko 

 Kolína. Lom ten položen na jih od vesnice a zaopatřuje dvě malé pece vápenné; dříve po- 

 užíváno bylo kamene z něho také ku saturaci do cukrovarů. 



Na zpodu lomu toho leží as na 2 metry mocná vrstva hrubozrného vápence, která 

 množství ustřic chová a dole ve vápenný slepenec přechází. Nad ní leží slabou vrstvičkou od- 

 dělený vápenec s radiolity většinou špatně zachovanými, jehož ku pálení na vápno se užívá. 

 Mocnost vápenité vrstvy této není všude stejná, v lomu páčí se as na 4"5 metry a zvětšuje 

 se dále na sever až na 6 m. Nad ní jest as 4 m mocný hrubý pískovec bez zkamenělin, který 

 la-yt jest as na 8 m diluvialní hlínou. Pokud se zkamenělin týče, nalezeny ve vrstvě ustřicové 

 Ostraea diluviana Lmk., flahelliformis Nils., haliotoidea Gldf. a hijppopodium Nils., v rudistovém 

 vápenci mimo radiolity, Ostraea diluviana L., Euchri/salis Stoliczkai Gein., a Cuculea glabra Sow. 



Jiné rudisty a to zvláště z oddělení, jež dříve ku Chamaceim počítáno bylo, bohaté 

 naleziště je zátoka u Radovesnic na jih od Kolína se zvláštním palaeontologickým rázem. 

 V nalezišti tom leží na rule a částečně také na cenomanských sladkovodních usazeninách, 

 peruckých vrstvách, slepence neb bílé krystalické vápence s velmi hojnými zkamenělinami, 

 mezi nimiž jich jest mnoho pro korycanské vrstvy význačných. Nejhojnější jsou rudisté, pak 

 břichonožci z rodů Nerinea a Actaeonella. Ve vesnici Zibohlavech nedaleko položené jsou 

 schody ke kostelu vedoucí přirozeně tvořeny pevnějšími lavicemi, jež z měkkého pískovce vy- 

 čnívají a hojné průřezy rudistů nesou. Z množství zkamenělin v této zátoce se vyskytujících 

 jsou hlavně tyto pro koi'ycanske vrstvy význačnými: Trigonia sulcataria Lam. Lima (Eadula) 

 Reichenbachi Gein. aequicostata Reuss a Actaeonella Briarti Gein. 



Z ostatních nalezišť rudistů u Korycan, Přemyšlan, Debma, Vodolky a j. není žádného, 

 o jehož geologickém stáří by bylo pochybnosti a jež by nebylo již důkladně popsáno. Tak ze- 

 jména to platí o vrstvách, obyčejně jen náhodou v polích odkrývaných u Korycan, které tak 



