22 2. Dr. F. Počta: 



význačnými cenomanskými zkamenělinami jsou přeplněny, že jména místa toho použito ku 

 označení cenomanských vrstev mořských našeho křídového útvaru. Bližší podrobné popisy mist 

 těch uvedeny v pracích komitétu pro výzkum Čech (L. 174.)- 



4. O všeobecných znacích a soustavě rudistů. 



Ačkoli do třídy rudistů vřadují se tvary zevnějškem svým i ústrojím vnitřním často 

 velice rozdílné, předce možno je všecky do jistého omezeného rámce vložiti a vytknouti znaky 

 příbuzné, které všem rodům jsou společný. 



Rudisté jsou měkkýši dvojskořápkovití, velice nestejnomiskatí, kteří tu pravou tu levou 

 skořápkou přirůstali ke dnu mořskému. Následkem toho vyvinula se většinou zpodní skořápka 

 ve vlastní podélnou schránku pro tělo zvířecí, kdežto svrchní ponejvíce přejala jen úlohu víčka 

 ku přikrytí otvoru. 



U rudistů rozeznáváme: 



1. skořápku dvouzubou (kterou Munier ChalmasL. 205. označil hláskou a), ta 

 má dva zuby zámkové, oddělené od sebe jamkou (fossette cardinale) pro zub druhé skořápky 

 určenou. Zuby ty jsou tak postaveny, že jeden z nich je předním (B^ u Douvillé L. 215., 

 217.) a druhý zadním (-B u Douvillé), kterýžto poslední bývá poblíže kraje a svazu a protož 

 i někdy okrajním (dent marginale) se jmenuje; 



2. skořápku jednozubou, (kterou Munier Chalmas označil ß) s jediným středním 

 zubem {N u Douvillé), po jehož obou stranách jsou jamky (6j a 6 u Douvillé) pro zuby 

 skořápky protilehlé. 



Tyto typy skořápkové dlužno dobře rozeznávati, ježto rudisté (jakož i žijící rod Cháma) 

 jednak přirůstají rozličnými skořápkami, jednak i pokud se polohy týče mění své skořápky. 



U rodu rudistů v jurském útvaru již se vyskytujících jest skořápka dvouzubá skořápkou 

 pi-avou a jednozubá levou a přirůstá rod Diceras buď pravou neb levou, rod Heterodiceras 

 vždy levou skořápkou. 



Uspořádání toto, když totiž skořápka dvojzubá jest pravou a jednozubá levou nazýváme 

 normálním. U jiných tvarů pozonijeme však, že skořápka dvojzubá jest naopak levou, tak že 

 povstává zde uspořádání zvrácené. 



Ta toho vysvítá, že jest čtverý možný způsob přirůstání skořápek, který podáváme 

 v schematickém vyobrazení čís. 1. znázorněný (dle Tellera L. 201.). Skořápka přirostlá jest na 

 levé straně a silnějšími čárami naznačeny zuby. 



Ve skořápkách pozorujeme dále otisky svalové, jež obyčejně poblíže zubů se ukládají. 

 Bývají vejčité tu určitě, tu nezřetelně naznačené, ploché, vyduté neb vypouklé. Někdy upínal 

 se sval na zvláštní vysoký násadec (lamě myophore), ktei*ý pak ve skořápce dvouzubé podobu 

 třetího zubu na se bral. 



Poblíže otisků svalových otevírají se u některých rodů ústí chodeb stěnu skořápkovou 

 prostupujících (cavité accessoire). 



Svaz (ligament) obě skořápky pojící: 



1. u některých rodů vůbec chybí, 2. u jiných jest na zevnějšku, 



3. u jiných ve vnitř skořápky. 



