o rudistecJi, vymřelé čeledi mlzä. 49 



uveden. Pro zvláštní úpravu a počet chodeb ve svrchní skořápce našeho druhu jest však 

 třeba nového jména použiti. " 



Naleziště. Radovesnice. 



Caprotina umbonata nov. spec 



(Tab. V. obraz 24.) 



Z množství ojedinělých svrchních skořápek vyniká jedna, která by dle obrysu připočísti 

 se mohla ku druhu Capr. perplexa Poč. vnitřní svou ústrojností, kterou se od všech ostatních 

 liší. Kdežto vrchol u svrchních skořápek jen slabou stlouštěninou bjrvá naznačen, jest zde 

 zřejmě v podobě stlačeného kužele vyvinut, kteiý má na vnitřní své straně jaksi nepravidelně 

 rozšířenou lýhu svazovou. Okraj skořápkový jest tam, kde vchází rýha svazová, vykrojen 

 a nese na straně protilehlé dva výkroje odpovídající plochým dvěma rýhám na zpodní skořápce. 

 Přední zub zámkový jest nízký, na široké základné, tvořené jednak plochou pro přední sval 

 určenou, jednak stěnou jamky. Zadní zub rovněž nízký, sploštělý, dosti daleko od konce rýhy 

 svazové vzdálený. Násadec svalový nízký a listovitě sploštělý. Pod zadním zubem a násadcem 

 svalovým pět kruhovitých otvorů, počátků to soustavy chodeb. Nejpodivnějším zjevem na této 

 skořápce jest tvar jamky pro hlavní, střední zub zpodní skořápky. Táž jest obloukovitá, hlu- 

 boká a táhne se částečně kol předního zubu zámkového. Za mohutnou jamkou touto poblíže 

 dutiny pro zvíře zříti ještě stopu jiné, jakési mělké a malé prohlubeniny, o jejímž významu 

 nelze ničeho říci. 



Naleziště. Radovesnice. 



Caprotina sodalis nov. spec. 



(Tab. n. obraz 2—4.) 



Zpodní skořápka malá, as 15 až 30 mm v podélné ose měřící, kuželovitá, obyčejně 

 pravidelná, dole slabě neb i silněji vrcholem zahnutá. Povrch nese větší neb menší počet splo- 

 štělých neb smáčklých míst, jež od způsobu žití druhu toho pocházejí. Nalézáme totiž druh 

 tento ponejvíce ve společných trsech, kde pak jednotlivé skořápky pevně k sobě se přitlačují 

 ano i zpodním vrcholem těsně se obtáčejí. Dle toho pak, jak velký počet jedinců k sobě se 

 tlačí a jakým způsobem i zpodní vrchol jest zatočen, jsou pak i skořápky vytvořeny. Někdy 

 je vodorovný průřez jejich téměř úplně kruhový neb vejčitý, jindy troj- neb čtyřhranný. Svrchní 

 vrstva stěny skořápkové bývá jen v malých úlomcích zachována, vnitřní má tu hrubší, tu 

 jemnější vodorovné rýhování. Zámkový ústroj jest normálně vytvořen, zvláště u jedinců s ob- 

 ústím kruhovitým neb vej čitým. 



Ke druhu tomuto bylo by snad možno z ojedinělých svi'chnich skořápek přičísti takové, 

 jež mají zámkové ústrojí pravidelné a jsou poměrně malé a ploché. 



Poznámka. Rad. polyconilites D'Orb., kterýž druh Geinitz (L. 186. I. str. 172.) ze 

 Sas uvádí, není nic jiného než kolonie druhu Cap: sodalis, jak jsem se přesvědčil ohledávaje 

 v Drážďanech kusy, jež práci Geinitzově základem byly. Na každém kuželovitém jádru shledal 

 jsem otisk rýhy svazové, důkaz to, že každé jádro jedinci odpovídá. 



Naleziště. Radovesnice, Velím, Koi7cany. 



Třída mnth.-přlrodoT. VII. 3. 7 



