o rudistech, vymřelé čeledi mlz&. ^\ 



Svrchní stěna skořápková téměř nikdy nezachována, vnitřní často jen v úlomcích, 

 tenká, poblíže rýhy svazové na 5 až 8 mm mocná a v těchto místech probíhá soustava po- 

 délných chodeb. Postavíme-li skořápku zpodní před sebe zpodním vixholem dolu a rýhou 

 svazovou na povixhu hořením pozorujeme, že 



1. probíhá po pravé straně i-ýhy svazové jediná, plochá chodba, často po jedné (vnější, 

 od rýhy svazové odvrácené) straně širší než na di'uhe. Na levé straně rýhy svazové bývá pak 

 jednoduchá, kruhovitá chodba. Tento případ naskytuje se u tvarů, krátkých Crypt. triangulumPoč., 



2. aneb že probíhá souběžně vedle sebe po pravé i levé straně rýhy svazové po 

 chodbě v průřezu ki'uhovite. U prodloužených tvarů Ciypt. perlonga Poč., 



3. aneb že probíhá po obou stranách lýhy chodba jedna, často s naznačenou příčkou, 

 která na jádrech rýhu zanechává, při čemž okolní častě skořápky ještě značných změn do- 

 znávají tím, že chodba ta nebývá někdy zúplna vytvořena, nýbrž jako záhyb se jeví, který tu 

 i tam několikráte, ovšem již v míře slabší se opakuje. Crypt. pai-adoxa Poč. 



Pokud se příbuzenství rodu toho týče, jest zde nesnadno rozhodnouti, poněvadž ani 

 ústrojí zámková v tom ohledu nám radou býti nemohou. Ústrojnosť skořápkové stěny a zvláště 

 jedna jemná vrstva stěny, která u druhu Crypt. perlonga Poč. někdy se vyskytuje, přichází 

 také u tvarů, které dle výkresů a na základě ohledání původních zkamenělin za druh Ea- 

 diolites Germari Gein. považovati dlužno. Avšak v jedincích těchto nenalezeno žádných chodeb 

 a mimo to kladu druh Rad. Germari Gein. na základě vnější podobnosti skořápky svrchní 

 s někteiými ojedinělými víčky, jež ústrojí zámkové dobře ukazují, do rodu Petalodontia. 



O příbuznosti tohoto rodu nového nelze tudíž se vyjádřiti, i klademe jej prozatím do 

 skupiny Caprotinae, aniž by však tím jakási domněnka o ústrojí zámkovém, dosud úplně ne- 

 známém, vyslovena býti měla. 



Cryptaulia triangulum nov. spec. 



(Tab. II. obraz 1.) 



Pouze zpodní skořápky známy. Jsou ze stran smáčklé a zužují se rychle ku dolenímu 

 konci tak, že v celku obiysu trojhranného nabývají. Povixh nese tu i tam nepravidelné hrbouly 

 a smáčkla místa, jež u všech mi známých kusů určitá místa míti se zdají. Dolení vrchol 

 jest nepatrně na zad od rýhy svazové zahnut. 



Ze stěn skořápkových zachována pouze vnitřní a ta ještě v úlomcích často nepatrných. 

 Jest obyčejně tenká, na povrchu jemně rýhovaná, a chová v sobě po pravé straně lýhy sva- 

 zové plochou chodbu, někdy podivně utvořenou, na jedné straně širší než po druhé. Chodba 

 tato na jedincích, jež mi byly po ruce, naznačena jádrem, které ji vyplnilo a dosahuje od 

 okraje obústí až přes ^s délky skořápky. Zámek úplně nepřístupný. 



Naleziště. Pevný vápenec z Korycan. 



Cryptaulia paradoxa nov. spec. 



(Tab. rV. obraz 18.) 



Pouze zpodní skořápka a to ještě většinou v podobě jádra, as 50 neb 60 mm dlouhá, 

 kuželovitě znenáhla dolu se zužující, na povi'chu rozličně smáčkla, s nepravidelnými zaškrce- 

 ninami a stlačeninami. Vrchol zpodní skořápky nezachován, snad utržen, zdá se, že v něj 



7* 



