o rudistech, vymřelé čeledi mlž&. g9 



Neboť poněvadž zpodní skořápka upevněna byla, omezen pohyb jen na skořápku svrchní, která 

 v původním stavu svém jako těžké břemeno musila býti pozdvihována. 



I zmenšována velikost i váha skořápky té, talí že stávala se nižší až plochou, ano 

 i rozličnými jinými prostředky, jako chodbami ve stěně skořápkové dodávalo se jí lehkosti při 

 otevírání zabodne. Tvar i počet chodeb těch měnily se značně u rozličných druhů a zdá se, 

 že souvisely s místními poměry jednotlivých stanovišť. 



Kudisté tvoří samostatnou skupinu zvířat, jež povstavši v době geologické, rozvětvila 

 se znenáhlou měnou ve velmi četné typy a vyhynula opět v době geologické. Bylo již na 

 jiném místě poukázáno k tomu, že podobné skupiny, jichž celý vývoj i zánik děl se v době 

 minulé, v přední řadě mohou podati zajímavých bodů pro nauku o vývoji a změnách živo- 

 čišstva. Poprvé vyskytují se rudisté v jurském útvaru rodem Diceras a není možno udati 

 nějaký starší tvar, který by za předchůdce jejich mohl býti považován. Rod Diceras vyznačuje 

 se skořápkami téměř stejnými a jen u některých druhů pozorujeme, že svrchní volná skořápka 

 jest o něco menší. 



Přirůstání děje se zde ještě bez pravidla, jednou přirůstá pravá, jednou levá skořápka, 

 z čehož znovu vysvítá, že stejnost obou skořápek byla jaksi v plánu rodu toho. Pokud se 

 zámku týče, pozorujeme na jedné (u rodu Diceras pravé) skořápce dva zuby, na druhé (zde 

 levé) jeden zub. A tento obrazec ústroje zámkového opakuje se u všech ostatních rodů se 

 změnami tu více, tu méně závažnými. Ovšem dlužno připomenouti, že na dvouzubé skořápce 

 rodu Diceras jeden ze zubů bývá zakrnělý ano i chybí zcela, ale nesouměrnost celého ústroje 

 u takových tvarů, jakož i srovnávání s jinými dokazuje, že zub druhý zde původně byl. 



A od rodu Diceras počínají se odvětvovati postranné řady tvarů, jež zřejmě příbuznost 

 i stupeň její na jevo dávají. Během doby ustálil se zákon o přirůstání skořápek. Již oddělení 

 rodu Diceras, podrod Heterodiceras vyznačuje se tím, že určitou skořápkou přisedá. Zákonnost 

 tato objevuje se pak již u všech mladších rodů bez výjimky a jest dosti jednoduchá, poněvadž 

 rodové z křídového útvaru přirůstají vesměs skořápkou jednozubou. Brzy oddělilo se několik 

 rodů od původní skupiny tím, že vyskytlo se jiné rozdělení ústroje zámkového na skořápky. 



Z příčin nám nyní ovšem nevysvětlitelných povstaly tvary s uspořádáním, jež vzhledem 

 ku normálnému rozdělení u Diceratů, nazýváme zvráceným. Poprvé vyskytují se rodové s uspo- 

 řádáním zvráceným v nejzpodnějších uloženinách křídových a jsou jurským Diceratům jak 

 tvarem, tak i částečně zámkem podobny. Jest to právě rod Valletia, do něhož patří před léty 

 z křídy popisované diceraty, jichž vyskytnutí kdysi veliké překvapení způsobilo. 



A tak byly zde dvě rovnoběžné větve povstalé z rodu Diceras, jedna s uspořádáním 

 normálným, původnímu rodu bližší, druhá s uspořádáním zvráceným. První řada rozvětvuje se 

 opět ve dvě pobočné. Jedna z nich přimykajíc se těsně k rodu Diceras, vyznačuje se mohut- 

 nými otisky svalovými a jest v neokomu zastoupena rodem Toucasia a zasahuje až do svrchní 

 křídy rodem Apricardia. Sem možno přiřaditi jakožto odloučenou větev postranní rod Bayleia. 

 Druhá řada počíná od podrodu Heterodiceras, který má otisky svalové slabé, povrchní, a chová 

 v sobě rody Requienia a Matheronia. Kdybychom považovali jedince rodu Cháma, které mají 

 uspořádání normálně, za potomky této větve, bylo by třeba je přiřaditi k rodu Matheronia. 

 Zdá se však přirozenějším, vznik rodu Cháma, jehož počátek padá do doby třetihorní, míti za 



