KvSiena českého cenomanu. :1^ 



Na některých místech jsou dobře znatelný šupinaté lístky, které v střídavých párech těsně 

 jsou přitisklé ku větévce. 



Podobně listnaté větévky zhusta se vyskytují u rodů Chamaecypariš, Thuja, 

 Cupressus. Na úlomcích větévek obr. 5. leží vedle malá šištička s větévkou v zřetelném 

 spojení. Šištička tato jest obrysu elliptičného a na přič rozlomena. Na jedné polovici lze 

 pozorovati malé rhombické štítky, jež stojí v těsných střídavých párech. Podobné šištice 

 a ještě lépe zachované máme ještě ve 2 kusech od Lidic, jenže nejsou ve spojení s větévkou. 

 Plodních šupin je asi 3—4 páiy. Štítek má střední pupek, od něhož se rozbíhají ku okrajům 

 vrásky. Poněkud zvětšené vyobrazení v restaurované podobě podává nám obr. 4. 



Poněvadž nemožno spočísti semena za jednotlivými šupinami, nelze koniferu tuto 

 přesně k některému z výše jmenovaných rodů postaviti, protože se tyto podstatně jen počtem 

 semen rozeznávají. Zevnějškem podobají se ale naše úlomky spíše rodu Chamaecypariš. 

 Ale tolik nám naše úlomky jistého dokazují, že v perucké floře zastoupeny byly také pravé 

 cypřišovité z příbuzenstva žijících rodů. 



Metličkovitá větévka obr. 8. tab. II.. pochází od Vyšerovic. I tato docela jistě náleží 

 nějakému cypřišovitému druhu. Zdá se ale být rozdílnou od předešlých, neboť má mnohem 

 drobnější párovité lístky a mnohem tenčí větvičky. Více odtud nemáme a proto nelze ještě 

 blíže úlomek tento určovati. 



Frenelopsis bohemica Velen. 

 Tab. n. obr. 3, 4. 



Věrně provedená vyobrazení čís. 3, 4 náležejí popsané již konifeře Frenelopsis 

 bohemica (Zprávy král. čes. spol. nauk 1887), která jest obyčejným otiskem v lupcích Li- 

 peneckých. Také u Bohdánkova jsou větévky její dosti časté a nijak se neliší od Lipeneckých. 

 Naše dva vyobrazené úlomky jsou ale nejvýš důležitý, poněvadž jsou ve spojení s plodními 

 šišticemi. Ačkoliv jsou obě šištice rozlomeny, přec v nich ihned poznáváme tytéž šištice, které 

 tak zhusta sprovázejí větévky u Lipence a o nichž jsem vyslovil domněnku, že by mohly 

 ku F r e n. bohemica náležeti. Zde tedy jest naše domněnka positivním nálezem dokázána. 



Na našich dvou šišticích od Bohdánkova máme především tuže podobu zevní i ve- 

 likooť. Pod šišticí opět táž význačná stopečka, kteráž jest posledním článkem větévky. Šupinj 

 plodní, z nichž zvláště tři poslední na obr. 4 dobře z plochy jsou otisknuty, jsou opět vy- 

 poukle elliptické, poměrně slabé a opět v střídavých párech sestavené. 



Náš již pronesený náhled (1. c), že podle šištic nemůže náležeti Frenelopsis do 

 příbuzenstva roduFrenella se tedy úplně potvrzuje. Vůbec nikde mezi cypřišo vitými nena- 

 lézáme podobně vytvořených šištic. Podobnost našich šištic s šišticemi rodu Ephedra jest 

 mnohem větší. Protože ale sterilní větévky rodu Frenelopsis rozvětvováním a šupinami od 

 rodu Ephedra značně se liší, a protože i šištice jinak na větévkách vynikají, možno se 

 domnívati, že Frenelopsis jest samostatným snad rodem z příbuzenstva rodu Ephedra. 



Snad jest konečně rod Frenelopsis jedním ze ztracených typů z řádu Gnetaceae 

 (viz povšechnou část). Jest aspoň velice pravděpodobným, že nyní osamocené rody řádu tohoto 

 měly v starších dobách také více přechodních rodů mezi sebou. 



