Kvetena českého cenomanu. 21 



Eucalyptus angustus Velen. 



Tab. VI. obr. 1. 



Ve své publikaci o křídové floře popsal jsem dva druhy listů pod jmény Eucalyptus 

 Geinitzi a E. angustus. Oba druhy byly za doby cenomanu v cechách všeobecně roz- 

 šířenými stromy, neboť jsou ve všech nalezištích jejich listy zachovány. Velice obyčejným 

 úkazem jsou v břidlách Vyšerovických, kdež nezřídka i celé plodní neb květní větve již byly 

 nalezeny. Podobné větévky již v jmenované práci jsou vyobrazeny. Od té doby nalezl jsem 

 opět několik větví, z nichž zvláště pozoruhodná jest větev asi 40 cm dlouhá a vícekráte roz- 

 větvená, z níž čásť vyobrazena (slabě restaurována) u čís. 1. naší tabulky. Klubíček květních 

 nese větev asi 20. 



Klubíčka tato jsou nejvýš zajímavá. Čtyry jsou vyobrazena ve věrné podobě na naší 

 větévce. Jsou kulovitá a sedí těsně v úžlabí listů. Na povrchu i obvodu jich pozorujeme 

 hranatá políčka se středním pupíčkem. Na obvodu vynikají co vypouklé hrbolky. Odpovídají-li 

 hrbolky tyto jednotlivým číškám, jež by se sbíhaly do středu klubíčka, nebo jsou-li to jen 

 hrboulky jednolitého, celistvého plodu, nelze posud dobře rozhodnouti, protože materiál Vy- 

 šerovický jest dosti nezřetelně zachován. 



Původně jsem se domníval, že klubíčka ta jsou složena z většího počtu číšek květních 

 neb později plodů blahovičníkových. Mínění toto může býti pravým, ale také nemusí, nebofi 

 složení klubíček posud není na otisku viditelné. Snad v budoucnosti ještě lepší materiál nám 

 v tom poskytne vysvětlení. 



Listy i tvarem i žilnatinou skutečně podobají se listům rodu Eucalyptus. Ale 

 podobné listy mají také jiné myrtovité. A víme-li dnes, že v cenomanu řád Myrtaceae 

 skutečně byl různými typy zastoupen, možno také míti za to, že naše větévka vyobrazená 

 patří nějakému rodu z příbuzenstva blahovičníku. Heer uvádí z Grönlandu pravé plody rodu 

 Eucalyptus, takže jest jisto, že v cenomanu i rod tento žil. Naše plody v zmíněné práci 

 uveřejněné jsou jen šupiny Dammara borealis, jež jsem dříve špatně si vykládal. 



Leptospermum cretaceum sp. n. 



Tab. I. obr. 10. 



V břidlách Vyšerovických dosti často vyskytují se větévky značně tlusté, po jichž 

 stranách v střídavém pořádku v nevelkých vzdálenostech sedí elliptické plody, jež jsou v břidle 

 hluboce vytisklé a hmotou uhelnou obyčejně vyplněné. Dle toho jest jisto, že otisky tyto 

 patřily tělesu plastickému a dřevnatému. Protože jsou plody tyto na větévce rozestaveny 

 v spiralním pořádku, jest zcela přirozené, že každý z nich jest v jiné poloze otisknut a pro- 

 tože jest mnohdy velmi smáčkly, jest podoba jeho až k nepoznání znetvořena. Za to ale na- 

 lézáme na každém otisku jinou čásť plodu lépe zachovalou a patrnou, takže úplně spolehlivě 

 možno si celý plod znázorniti. Nemáme také hned tak druhého plodu křídového, který bychom 

 tak dobře do podrobností znali jako tyto. Obraz náš jest složen z 10 různých větévek a plodů. 



