II. část poYšecliná. 



Perücke vrstvy po stránce geologické. 



Hlavním složivem peruckých vrstev jest pískovec a lupky rozličné jakosti, jež nezřídka 

 přecházejí v mastný jíl. 



Pískovec perucký jest brzo jemno- brzo hrubozrný a všude bez tmele vápeného, čímž 

 zvláště jest charakterisován oproti pískovcům jiných útvarů. Barvy je žlutavé neb i dosti čistě 

 bílé (tak u Nehvizd) neb bývá i železem dosti intensivně barven hnědě. Často nabývají 

 zrnka písková velikosti hrachu ano i větších oblázků křemenných, čímž se pak mění v hrubo- 

 zrný slepenec (k. př. u Hloubětína, Počernic, Vyšerovic). Hmota písková proniknuta jest 

 hojnými malými lupénky bílé, lesklé slídy, kteráž i v lupcích bývá dosti častou. Pískovce 

 perucké slouží, jak známo nejen k stavbám ale i k různým pracím kamenickým, za kterýmž 

 účelem láme se v rozsáhlých lomech v celém pruhu středních cech. Staré stavby Pražské 

 (most, chrám sv. Víta a j.) jsou z veliké části z těchto pískovců zbudovány. Máť pískovec 

 ten tu zvláštní vlastnost, že snadno se dá tesati a zpracovávati, později ale na vzduchu 

 značně ztvrdne a pevnosti nabývá. 



Nejen pískovec ale i lupky chovají místy značné množství pyritu, jenž lučebně po- 

 změněn pestře zbarvuje celé plochy pískovcových lomů (u Mochova a j.). 



Pískovec tvoří zvláště v hlubších vrstvách pevnou, téměř jednolitou hmotu nevrstev- 

 natou a trhlinami nedělenou. Výše však trhá se v rozličných směrech v kusy a balvany 

 a nejvýš posléze, kde již vzduch a atmosféra působí, rozpadá se v deskovité kusy a plotny 

 neb i drobné pískové kamení. 



Mocnosti jest rozličné (1 — 5 sáhů dle Krejčího), celkem ale vždy mohutnější než 

 v něm uložené lupky. 



Lupky perucké mají dosti rozličné vzezření a mnohdy nemálo se podobají lupkům 

 třetihorním. Často jsou slohu břidličnatého, štípajíce se ve velké, pevné desky (k. př. u Vy- 

 šerovic), jindy drobí se v malá lupénka a kruché kousky (k. př. na Vidovli), takže k hledání 

 otisků rostlinných stávají se velmi nepohodlnými. Jsou více méně mastné a více méně jemnou 

 slídou bílou neb pískem proniklé, často přecházejí v beztvarný měkký mastný jíl, jenž roz- 

 močen co těsto dá se hnísti. Mohutné vrstvy jílu tohoto nalézají se nad Chuchlí a tuto 

 a i jinde se dobývá a slouží co výborný materiál k pálení zboží chamotového. Jíly tyto bývají 



