Kvetena Českého cenomanu. 33 



Šedé neb hnědavé plotny Vyšerovické neb Lipenecké s krásné zachovalými otisky připomínají 

 nám nemálo zkamenělý herbář z dob pradávných. 



Způsob zachování zbytků rostlinných v lupcích jest dle stanovisk rozličný. Celkem 

 však tu platí pravidlo, že z čím jemnější, mastnější hmoty lupky jsou složeny, tím krásnější 

 vynikají detaily otisků. Překrásně zachovalé jsou u Lipence. Zde lze z otisku listu sloupnouti 

 celý list v podobě hnědé průhledné blánky, jež jeví nejjemnější žilnatinu. Pod miki'oskopem 

 vidíme vesměs zevní vrstvu pokožkovou a v ní na mnoze i průduchy. Na šišticích a šupi- 

 natých větévkách konifer můžeme zcela dobře nožíkem odlupovati jednotlivé šupinky. Zde 

 u Lipence jsou zachovány i nejjemnější části (květní na př.) rostlin neb i rostliny celé jemné 

 povahy (Pseudoasterophylliťes). 



Podobně zachovány jsou rostliny v lupcích Hloubětínských, Kozákovských a Lands- 

 berských. Proslavené lupky Vyšerovické, ač ze všech na rostliny nejbohatší, mají sice rostliny 

 na oko krásně temně otisknuté, ale tyto jsou často dosti špatně zachovalé, takže mnohdy ani 

 nervatura na listech není zřetelná. Toho jest příčinou, že lupky Vyšerovické mají příliš mnoho 

 přísady písečné a bílé slídy. 



Co se týče způsobu uložení rostlin ve vrstvách peruckých, možno zde zaznamenati 

 mnohé úkazy, jež nám dosti jasně dávají pokyny, jak si máme vyložiti vznik vrstev těchto 

 i scenerii krajinou za doby, kdy se byly utvořily. 



V pískovcích jsou listy a jiné zbytky rostlinné uloženy ve vší možné poloze jsouce • 

 v pravém smyslu slova sem tam přeházeny a rozmetány. Jsou také více rozlámány a roz- 

 kouskovány. Všimneme-li si na př. pískovců Nehvízdských, jež naplněny jsou směsicí listů, 

 plodů a dřev, tož zcela jasně vidíme, že písek tohoto pískovce usazen byl silnými proudy 

 vodními neb vlnobitím velkých jezer neb moře. A v tomto za neklidného stavu usazeném 

 pískovci octnuvší se rostliny musily patrně také v rozmeteném pořádku se zachovati. 



Zvláště pozoruhodný jsou výše vzpomenuté vrstvy s uhelnými kousky dřev. Vrstvy 

 tyto obsahují jemný pískovec, a v něm leží množství naplavených kousků dřev a plodů neb 

 větévek v divoké směsici. Celek činí na nás dojem týž, jako píseční nánosy s vyplaveným 

 předměty na březích jezer neb řek. Tam kde nános obsahuje smeti a drobnější obsah, jest 

 pak v pískovci peruckém popsaný již čei'ný mour. 



Tyto nánosy zpravidla uloženy bývají hned nad lupky neb jíly a po nich následují 

 opět mocné vrstvy pískovců čistých. 



Zcela jinak složeny jsou rostliny v lupcích. Zde leží všechny listy vodorovně složeny 

 jedny vedle a na druhých a jsou vesměs celé zachovalé až na malé výminky. Zde vidíme, že 

 se rostlinné zbytky ukládaly pozvolna, že sem nebyly naneseny a smeteny vlnami. Dobře 

 mužem rozeznati, že na mnoha místech převládá ten neb onen druh rostlinný a věc celá má 

 se tak, že domnívati se musíme, že listy jednoho druhu na témž místě pocházejí z téhož 

 stromu, s něhož přímo opadaly do vody. S listy často nacházíme i jich plody neb větévky 

 a květní častě. S větévkami konifer leží pospolu jich plodní šišky. 



Dále pozorujem, že stanoviska třeba blízko sebe ležící a třeba téhož horizontu 

 a s tímže druhem lupků mají mimo několik stejných druhů druhy také zcela rozdílné. Přímo 

 nápadným jest v tom ohledu rozdíl květeny prvního a posledního lomu u Vyšerovic. Ačkoliv 

 lupky obou jsou v stejné výši a stejné povahy, přec v prvém lomu máme zcela jinou floru 



Třída mathematlcko-přírodcTědecká VIT. 3. ^ 



