36 S. Dr. J. Velenovaký 



poukázati. Af již se usadily pískovce jakýmkoliv způsobem, musíme zde přijímati usazování 

 dílem pozvolné a pravidelné, dílem novými a velkými přívaly a záplavami vodními přerušované. 



Tohoto posledního způsobu usazování jsou nám zřetelnými doklady hnízda lupků 

 v několika etagích nad sebou v pískovcích uložených. Značí-li nám vrstva lupků s pohřbenými 

 v nich rostlinami lokální bujnou vegetaci lesní, tož přijímati musíme, že zóna, v níž lupky tyto 

 leží, pokryta byla kdysi úrodnou prstí, v níž rostl les i ostatní vegetace, z níž co ukázka se 

 nám zachovaly některé druhy ve vodě krajiny této. 



Nyní následují na vi-stvách lupků opět mohutné vrstvy pustého pískovce. Toto" si ne- 

 možno jinak vysvětliti, než že předpokládati nutno, že po okolí rozlily se větší vody, jež 

 znova písek usazovaly. Snad bjda tato zátopa jen nahodilá a velkých rozměrů, snad to byly jen 

 periodické povodně. Tomuto poslednímu svědčí ku př. vrstvy chuchelské, kde v určité pra- 

 videlnosti a v nevelké mocnosti vidíme celou řadu střídajících se jílů a písků nad sebou. 

 Podobné střídání se jílů a písků vídáme i nyní v zátokách velikých vod tekutých i stojatých. 



Z toho všeho uzavírati třeba, že celé vrstvy perucké značí nám dlouhé období geo- 

 logické přetrhované novými a novými převraty živelními. 



Vrstvy perucké, ať lupky af pískovce, ukládají se v Cechách přímo na útvary starší. 

 Tak ku př. v okolí Pražském spočívají na vrstvách silurských, jinde na karbonu (ku př. 

 u Kralup), jinde na permu (ku př. u Čes. Brodu). 



Nad nimi počínají vrstvy křídové mladší (korycanské, bělohorské a t. d.) tak, jak nám 

 je čeští geologové popisují. Pískovce korycanské připojují se místy bezprostředně k pískovcům 

 peruckým (tak u Liboce, Dejvic) a jsou i na pohled od nich málo rozdílný. Snadno ale je 

 v každém případě poznáme po četných zde se vyskytujících skořápkách měkkýšů mořských. 

 Mimo to skoro všade přecházejí pískovce tyto v zelenavý pískovec glaukonitický. 



Popis jednotlivých nalezišť peruckých rostlin a v nich za- 

 chovalých květen. 



Vyšerovice. 



Lomy Vyšero\ické (vlastně Vyšehořovické) táhnou se v dlouhé řadě na západ od vsi 

 Vyšerovic nad hlubokým lučním údolím. Otevřeny jsou na straně jižní a místy vyhloubeny 

 do značné hloubky, takže tu lze pěkně sledovati uložení mocných pískovců a s nimi se stří- 

 dající lupky. Pískovec láme se zde od dávných dob k rozličným účelům kamenickým. Pískovce 

 Vyšerovické jsou jen pokračováním pískovců, jež lámou se v lomech u Nehvizd asi hodinu 

 odtud vzdálených. V lomech Nehvizdských není ale po lupcích ani stopy, z čehož tedy patrno, 

 že i Vyšerovické lupky jsou malého rozsahu, jakž di-íve bylo již vyloženo. 



Lupky Vyšerovické obsahují celé bohatství květeny křídové, z níž známe již velikou 

 řadu různých druhů a ještě každým rokem nové a nové druhy se tuto objevují. Jsou 



