Kvltena českého cenomanu. 45 



Pravým skvostem jest tu ale posud v jediném kuse nalezená a dokonale zachovalá 

 šiška pravé araukarie (Araucaria bohemie a), k níž třeba ještě hledati listnatých větévek. 



Microlepidium striatulum representuje opět nový typ jehličnatý. Metličky 

 Widdringtonia Reichu mezi listy také nejsou právě vzácností. 



Nejnápadnějším otiskem jest tu ale Frenelopsis bohemica, jejíž vidličnaté vě- 

 tévky pokiyvají jako pentlice celé desky ve velikém množství. S nimi leží místy množství 

 malých šištic plodních, které zřetelně dosvědčují, že konifera tato nepatří do příbuzenstva r. 

 Frenella. 



Z dvouděložných jsou tu nejčastějšími druhy: Conospermophyllum hakeae- 

 folium, Myricophyllum, Myricanthium, Araliph. formosum, Cocculoph. cin- 

 namomeum, Eucalyptus, Illiciph. deletum, Dewalquea coriacea a konečně 

 jednoděložná Butomites cretaceus. 



Sledujeme-li břehy potoka Hasiny proti proudu dále od Lipence, nálezném všude 

 ještě mocné stěny a stráně pískovců a lupků peruckých, v těchto ale nikde již jsem nenalezl 

 zřetelných a potřebných otisků. 



Kralupy. 



Perucké pískovce ukládají se u Kralup v značné síle přímo na štěrkovitých a bizarně 

 vyhledaných skalách pískovcových útvaru kamenouhelného. Nejlépe můžeme sledovati uložení 

 vrstev našich na vrchu Hostibejku nad Kralupy a v blízkých roklích, jež sbíhají ku Vltavě. 



U cesty, jež sbíhá s Hostibejku do údolí Zákolanského, lze místy dobře viděti šedivé 

 lupky perucké, any se skoro bezprostředně ukládají na útvar kamenouhelný. Neobsahují zde 

 ale žádných rozeznatelných druhů rostlinných, nýbrž jen zbytky uhelné, kořínky a p. V slabé 

 vrstvě uhelné, která se připojuje k lasturnatým pískovcům korycanským, jež se tu v mocné 

 vrstvě nad peruckými ukládají, nalezena překrásná šiška Pinus longissima. Šiška tato 

 jest značně dlouhá, úzká, s dobře zachovalými šupinami a semeny. Patří zajisté k rodu 

 Pinus, jest to ale druh, jemuž podobného v nyní žijící přírodě více nenalézáme. Jehlice 

 jeho posud jsou neznámy. 



V tomže pískovci nalézá se hojnost zuhelnatělých dřev a rozličných plodů a šištic. 

 Tyto jsou ale pro hrubozrnnosf pískovce k studiu nezpůsobilé. 



Za vsí Lob čí zvedá se jiný vršek podobný Hostibejku. Na jeho straně západní pro- 

 rývá hluboká cesta v značné hloubce perucké pískovce. I zde prostupuje pískovec šedavý 

 lupek ve větší neb menší mocnosti. Jest ale silně písčitý a prost všech otisků. 



U samé cesty a paty skály nalézá se vrbtvička lupků sotva několik centimetrů silná 

 a sotva IDm v ploše obšírná, jež zabíhá přímo pod povrch silnice. Lupky tyto jsou silně 

 písčité a mají barvu bělavou a žlutavou. Zde uložena jest opět zcela zvláštní a zajímavá 

 flora křídová, jejíž zbytky pokrývají kusy ki'uchych lupků v podobě nebarevných, vyloužených 

 a silně smačklých otisků. 



Druhů tu mnoho nerozeznáváme. Z dvouděložných jest tu opět hojným Eucalyptus 

 angustus. Celé plochy pokrývá ale množství větévek jehličnatých druhů Ceratostrobus 

 sequoiaephyl lus a Widdringtonia Reichu. Mezi těmito leží u velikém množství 



