KvStena českého cenomanu. 55 



Celkem tedy rozeznáno až posud 146 druhů. Nejméně 200 jiných druhů v nedo- 

 konalých úlomcích plodních neb vegetativních částech nalézá se posud neurčeno ve sbírkách 

 musejních, jichž další studium a srovnávání s novými a šťastnějšími nálezy povede bohdá 

 k zajímavým a velice důležitým výsledkům. Tolik jest jisto, že při bedlivém a důkladném 

 ohledávání jednotlivých stanovisk, z nichž zvláště nevyčeipatelnou studnicí jsou Vyšerovice 

 a Lipenec, i počet tento se snadno zdesateronásobní. To ovšem státi se může jen za vydatné 

 podpory hmotné a příznivých okolností pro toho, kdo v studiu onom pokračovati má. Naše 

 práce v oboru tomto posud uveřejněné jsou jen první pokusy zpracování perucké květeny, jež 

 mnohonásobně doznati musí oprav a doplňků. 



Ze současných flor cizích zemí nejlépe známa jest posud Gronlandská, z níž Heer 

 (vrstvy Ataneské) popisuje 177 druhů. Skrovný počet druhů, jež uveřejněny byly z Moravy 

 (M odlet ín), Quedlinburku a Niederschöny v Saších a Harcu, a fragmentarní jiné 

 zprávy v různých spisech doplňují větší neb menší měrou známosti o květeně evropského 

 cenomanu. 



Dříve než přistoupíme ku posuzování české flory perucké v jakémkoliv ohledu, nutno 

 dříve promluviti o hodnotě a správnosti určení jednotlivých druhů. Otázka tato měla by vlastně 

 vždy býti základem každé rozpravy o jakékoliv floře fossilní a křídové zvláště. V poslední 

 době jmenovitě Schenk, Nathorst a jiní pozvedli hlasu svého proti způsobu určování 

 rostlin křídových, jich pojmenování a zaradování v systém rostlinstva vůbec. Vším právem 

 možno říci i o našich i Heerových druzích křídových, že z převeliké většiny jsou pochybného 

 určení, ano že vůbec nejsou spolehlivého určení schopny, neboť z pouhých nedostatečných 

 úlomků listů, ojedinělých fragmentů květních i plodních skutečně mnohdy těžko souditi o rost- 

 lině, jíž by zbytky tyto náležely. Positivních důkazů k určení rodu ve smyslu botaniky žijící 

 málo kdy se nám dostává a proto i tam, kde tvar, žilnatosť listu a jiné okolnosti k posouzení 

 příbuznosti nás opravňují, lépe jest užíti pojmenování ku př. Proteophyllnm než přímo 

 říci Banksia, Prótea a p. Vždyť známo, jak někdy příbuzné rody jen nepatrnými znaky 

 v ústrojí květním od sebe se rozeznávají. A nemáme-li na křídových rostlinách znaků květních, 

 tož souditi můžeme jen přibližně o skupinách rodů neb jen o řádu samém. Ostatně myslím, 

 že nikdy ani cílem fytopalaeontologie nebude konstatovati rody a druhy v různých dobách 

 geologických, nýbrž spíše jen řády, sekce řádů neb vůbec typy rostlinné, jich počet dle druhuj 

 rozšíření na zemi a poměr jich k ostatnímu rostlinstvu. 



Jednou z nejplodnějších method při studiu rostlin křídových jest sledovati a studovati 

 druhy rostlin ať dle částí plodních ať dle částí vegetativních, jež všeobecně jsou v četných 

 nalezištích rozšířeny a jichž celou sbírku můžeme si sestaviti. U takových snadno se znenáhla 

 dopídíme všech částí k botanickému určení potřebných a tak si konečně složiti můžeme celou 

 rostlinu jakoby v stavu žijícím. Touto cestou dospěli jsme již k poznání celé řady křídových 

 druhů: Cunninghamia elegans, Frenelopsis bohemica, Platanus laevis, Kran- 

 nera mirabilis a j. 



Popisování a vyobrazování ojedinělých a špatně zachovalých fragmentů jest jen lite- 

 ratuře na obtíž, neboť důvěry v jich určení nelze míti a i vyobrazení jich bývá pochybeno, 

 nepochopil-li sám autor pravého významu otisku. Lépe proto znáti 10 druhů křídových rostlin 

 správně určených než 100 pochybných. 



