KvUena českého cenomanu. 59 



Sev. Ameriky a t. d. nevědouce mnohdy ani bezpečné, jsou-li vrstvy, z nichž druh tento po- 

 chází, současné. Něco jiného jest, ztotožňujeme-li jednotlivé druhy z nalezišť ne mnoho od 

 sebe vzdálených a téže formaci náležejících. Tak jistě musíme nalézati stejné druhy v ceno- 

 nomanu českém, moravském a saském, protože vrstvy, v nichž se ony druhy nalézají, 

 jsou stejný. 



Myslím tudíž, že lépe jest u velmi podobných fragmentů téhož rodu z dalekých zemí 

 zavésti jiné specielní pojmenování a při tom upozorniti na podobnost s druhem dotyčným z té 

 které vzdálené země známým. Vždyť nikdy nedospěje fytopalaeontologie tak daleko, abychom 

 sestavovali přesné fossilní flory jako to činíme s florami žijícími, Fytopalaeontologii musí 

 na mnoze dostačiti pouhé konstatování typů rostlinných a vztahů jich k žijícímu i vyhynulému 

 rostlinstvu. 



Poměr perucké květeny k rostlinstvu křídovému jiných zemí. 



Pravili jsme, že rostlinonosné lupky a pískovce křídové na Moravě a v Sasku jsou 

 jen pokračováním českých a že jest tudíž i květena jejich stejná s českou. K vůli porovnání 

 uvádíme, že Modletínská flora na Moravě, jak nám ji Heer podává, má s českou tyto 

 společné druhy: Sequoia Reichenbachii, Cunninghamia elegans, Pinus Quen- 

 stedti, Aralia formosa, Magnolia amplifolia, Eucalyptus Geinitzi. 



Cenomanská květena uQuedlinburgu v Sasku má dle Heer a tyto s českou spo- 

 lečné druhy: Gleichenia Zippei, Gl. acutiloba, Sequoia Reichenbachii, Cun- 

 ninghamia elegans (= squamosa). 



Stanovisko Niederschöna v Sasku, pokud nám od Ettingshausena známo, 

 má tyto stejné druhy: Widdringtonia Reichu, Myricoph. Zenkeri, Sapindophyl. 

 pelagicum, Conospermophyllum hakeae foliům Ett. 



Květena jmenovaných stanovisk jest posud chudičká, takže bližší srovnávací důsledky 

 těžko tu prováděti. Daleko zajímavější jest křídová flora Grönland ská, již nám líčí Heer 

 v tak veliké bohatosti a rozmanitosti. Celá křídová flora Grönlandu dá se rozděliti dle H e e r a 

 ve tři doby: 1. Květena vrstev Komských. 2. Květena vrstev Ataneských. 3. Květena vrstev 

 Patootských. 



Květena Kom ská (posud o 88 druzích) náleží vrstvám nejzpodnějším a vyznačuje se 

 dominujícím počtem kapradin nahosemenných. Celkem připadá na kapradiny 43 druhy, na 

 kořenoplodé 1 druh, na plavuňovité 1 druh, na přesličky 3 druhy, na cykasovité 10 druhů, 

 na jehličnaté 21 druhů, na jednoděložné 5 druhů a na dvouděložné jediný druh, totiž P o p u- 

 lus primaeva Heer. Heer srovnává květenu tuto s květenou vi-stev Vermířovských 

 (Wernsdorf) a Wealdských (tedy asi pásmo urgonské). 



Květena vrstev Komských obsahuje mnoho typů, jež upomínají na dobu mesofytickou 

 (Pterophyllum, Glossozamites, Anomoz amites, Baiera, Czekanovskia), ač- 



8* 



