70 5. Dr. J. Vehnovský 



Celková povaha květeny perucké a poměr její ke florám 



žijícím. . :yj 



. } ví;jí70-;osi: \ .. . . .' b -í <^ 



_ V následujícím pokusíme se sestrojiti obraz o vegetaci .křídoyé v Čechách, jak 'by se 

 nám asi jevila, kdybychom ji oživiti mohli z mrtvých břidel její. Jsem dalek toho, abych 

 sestrojoval tu definitivní náhledy a obrazy o celé květeně vrstev peruckých, nebot dnešní 

 doba nás k tomu posud neopravňuje. Kdo by se na př. odvážil líčiti nynější floru českou, 

 jež čítá celkem asi 1600 druhů cévnatých rostlin, kdyby z ní znal sotva 200 druhů místy 

 ještě nespolehlivě určených I A flora perucká jest rázu čistě tropického, jest.tudjž zajisté 

 daleko bujnější a počtem druhů daleko obsáhlejší než skromná květena dnešních luhů a hájů. 

 .,:.^.- - Přec ale možno si dovoliti. mnohé myšlénky o věci této a to hlavně na základě výše 

 yylQŽeného fakta, že rostliny jednotlivých nalezišť náležejí florám lokálním. Neznámerli tedy 

 floristický celý daleký kraj za doby perucké, tož přece možno znázorniti, si jednotlivá místečka 

 jeho dle jednotlivých stanovisk, kde rostliny se nám zachovaly.. 



.Flora perucká byla čistě tropického rázu. Krajina Vyšerovická se svými Credneriemi, 



Magnoliemi, Araliemi a stromovitými kapradinami představuje nám hluboký, bujný, stinný 

 prales, V. temnu lesním vinuly se potoky, řeka, jež tu tvoří četné zátoky a slepá ramena. 

 Podle břehů hojnosť mokřadel a jezírek.. Klenba lesní sestává ž mohutných korun blahoviční- 

 kových (Eucalyptus), Hymenaea, Dammara, nádherných Magnolií, platanů a Myrtaceí, na okraji 

 lesním a v podrostu zelenají se vonné myriky, po kmenech vinou velkolisté; břečfany a v sku- 

 pinách mezi nimi rozkládají své prstnaté listy Aralie a Crednerie. V těžkém a výparj zvlhlé 

 půdy nasyceném vzduchu houpají se nádherné vějíře Gleichenií, stromovitých kapradin (Pro- 

 topteris), cykasovitých (Microzamia) a tu zajisté ze zeleného drniska něžných Selaginell vy- 

 čuhují Dracaenám nenepodobné, z mečovitých listů složené trsy Krannery. Na blízkém úklonu 

 směstnáno roští Widdringtonií, Cunninghamií, Echinostrobů a nad obzor v pozadi trčí z moře 

 lesního vysoko k nebesům černé kontury obrovských. stromů mamutích (Sequoia).. 



Zvláště rostliny Yyšerovické jeví i ve, velikých listech i v .celém svém. složení nejí- 



vyšší bujnost vegetace. Že tu musel být hluboký les, v němž střádá se stále množství par, 

 nasvědčují stromovité kapradiny a cykasovité, jimž by se na suché, pusté a vyprahlé půdě 

 nedařilo. Dle celkového rázu nutno se vmysliti v podobné lesy, jež . rozkládají se v horkém 

 pásmu rovníkovém podle Konga, Amazonu, na Jávě, Borneu a t. d., jež vůbec geografové 

 označují co pásmo hygromegathermů. 



Tady ovšem také přirozeno, že převládá všude vegetace stromovitá a křovinná, kdežto 

 bylinstvo sotva kde k většímu rozvoji dospívá neb aspoň obsáhlých formací netvoří. 



Nevalný rozdíl v rázu vegetace poskytovati musilo stanovisko u Kounice,. jež jest 

 vlastně jen pokračováním krajiny Vyšerovické. , . .; . 



Z bohatších nalezišť možno si ještě sestrojiti úplnější obraz ki-ajinuý ž oiolí Chuchle, 

 Lidic, Lipence, Bohdánkova a Landsbergu. 



Flora Chuchelská má oproti Vyšerovické dosti rozdílné složení. Opět tu musíme při- 

 jímati hluboký prales, v němž opět blahovičníky, Menispermaceae, Myricaceae, Diospyreae, 



