Kvitena českého cenomanu. 71 



Magnolie, Sassafras a velkolisté platany tvořily hlavní podstatu. Zvláštní svěžesti dodávají tu 

 ale lesu a jeho mokřadlům ztepilé Podozamity, Nilssonie a podle vody množství čtyřlistých 

 Sagenopteris. Z jehličnatých jest tu hojnou Plutonia cretacea, o jejíž podobě si ovšem sprá- 

 vného obrazu učiniti nemůžeme. Zvláštní ozdobou byly tu keře neb stromy Proteaceí, z nichž 

 jmenovitě krásnými listy oděna byla Dryandra cretacea. 



Vegetace okolí Lidického měla opět rozdílné složení. Velikolisté stromy, jaké máme 

 u Vy šer o víc, mizí tu skoro úplně, jen platany (Platanus rhomboidea) jsou tu největším dvou- 

 děložným stromem a ty ještě zanechaly své stopy jen v jedné osamocené vi'stve, takže patří 

 k samostatnému období. Stromy neb keře zdejší vyznačují se drobnými listy a velikou čásf 

 jich zaujímají Proteaceae. Nechybíme snad, máme-li tu na mysli kraje australské a jihoafrické 

 porostlé křovím a stromovím Proteaceí neobyčejných kozo vitých listů, podivných květů a plodů. 

 Mezi nimi vmíseny jsou hojné jehličnaté, jež snad tvořily zvlášť oddělené partie lesní. 

 Z těchto nejčetnější jest lepá Sequoia crispa a S. minor a posud záhadný Echinostrobus 

 minor, Kapradiny a cykasovité scházejí tu skoro úplně, což svědčí také o sušší lesní vegetací. 



Neobyčejně bohatou florou vyznamenává se stanovisko Lipenecké. Zdejší drobivé 

 lupky obsahují jistě několik set různých druhů rostlinných, jež posud jen částečně jsou zpra- 

 covány. Flora tato v mnohém upomíná na Lidickou, od Vyšerovické se ale značně liší. Cy- 

 kasovité a kapradiny jsou tu vzácností, konifery tvoří tu hlavní část lesa. Sequoiím podobný 

 Ceratostrobus sequoiaephyllus, jenž byl bezpochyby i vzrůstem podoben stromům, mamutím, 

 musil zde tvořiti obrovský les, v němž místy také ozdobná Sequoia crispa .jest přimísena. 

 Metlatá Frenelopsis bohemica, Widdringtoňia Eeichii, Microlepidium a Cunninghamie lemují 

 kraje lesa a vysoko po stráních a všude v úvalech pokiývají rozsáhlá prostranství. V lese 

 zelenají se lupanaté stromy Cocculophyllum, Eucalyptus, Aralia formosa, Dewalquea coriacea, 

 Conospermophyllum a j. V lesní vegetaci nejpamátnější jsou tu pro nás krásné; stťomy arau- 

 karií (Araucaria bohemica). Břehy vod porůstá v množství Butomites; cretaceUs á přesličkovitý 

 Pseudoastei'ophyllites. -• ; .. 



. /• černým jehličnatým lesem pokryté chlumy pod Bohdánkovem u Hodkovic a ;pusté 

 vřesovýiy zdejších pahorků poskytovaly za doby cenomanské obraz mnohem velikolepější. 

 Nemáme sice odtud mnt)ho rostlin, ale i ty, jež tu posud byly nalezeny, svědčí o čistě tro- 

 pické, bujné lesní vegetaci. Zde ku podivu převládaly nad ostatní vegetací ušlechtilé Cykadey, 

 jichž lístky a fragmenty nalézáme tu teď na každém úlomku břidly. Zdá se, že zde tvořily 

 svou vlastní formaci připomínajíce tak některé krajiny jihovýchodní Austrálie, kde celé roz- 

 sáhlé complexy pokrývá Macrozamia spiralis. Vedle nich bují tu trojprsté aralie (Aralia foi*- 

 mosa) fi Cussoniphyllum a opět obligátní blaho vičníky, myriky a Proteaceae. Mezi cykasovitými 

 dobře se vyjímají Krannery, jež, jak se zdá, vyžadovaly stejné podmínky životní. Větrem 

 vlají ylásko.vité jehlice borovice Pinus Quenstedti, jež připomíná nám nyní v sadech oblíbenou 

 P. excelsa. Ceratostrobus echinatus, Widdringtoňia Eeichii, Sequoia heterophylla, Frenelopsis 

 bohemica skládají ostatní les jako na stanoviskách předešlých. Zde rostla konečně i pravá 

 Dammara, jíž patří velké kožovité listy (Dammarophyllum bohemicum), které leží vedle listů 

 cykašovitých. 



V úvalu hlubokých lesů blíž Ústí nad Orlicí pod hrdým hradem Lahdsbergem, tam 

 kde vine se chladný potůček v kyprém mechu a mezi trsy kapradi, tam za dávných věků 



