'J2 3. Dr. J. Vehnoiiský 



rostl sice také hluboký les ale zcela jiné tvářnosti. A dnes památky z něho pochovány jsou 

 v mastných, černošedých břidlách, přes něž hrčí čistá voda potůčku. Zvláštní dojem na nás 

 činí pohled na tmavé desky břidel z vody vytažené a černými otisky Cunninghamií, Wid- 

 dringtonií, Aralií, Eucalyptů a Gleichenií pokryté. Dnes pokrývá břidly na dně malé nádržky 

 vodní šedý jíl, v němž leží opadané listy javorů (Acer pseudoplatanus), zimolezu (Lonicera 

 nigra), buků, lísek, jedlí, smrků a borovic. Do téhož hrobu a tímže tedy způsobem ukládá se 

 po dlouhých věcích rostlinstvo téhož stanoviska, rostlinstvu zde 'již odpočívajícímu úplné ne- 

 podobné. Za doby cenomanské byl zdejší les z největší části jehličnatý. Svěží vejmutovky 

 (Pinus Quenstedti), Cunninghamia elegans, Widdringtonia Reichu a pro zdejší okolí význačné 

 Cyparissidium minimum převládají po veškerém lese. Velice hojné jsou tu opět Gleichenie, 

 jež vykládají celou jednu zpodní vrstvu. Cykasovité scházejí. Z dvouděložných jest tu cha- 

 rakteristickou Aralia anisoloba, blahovičníky, myriky a některé Proteacey. 



Tak vmyslili jsme se v život ki-ajin za dávných věků křídových v Cechách. Aspoň 

 přibližně máme zajisté správný obraz o tehdejší vegetaci z několik stanovisk. Při znázorňo- 

 vání tomto bezděčně béřeme ku pomoci scenerie rostlinné z krajů tropických za dnešních 

 dnů. Jaký ale byl asi celkový ráz křídové flory, jež žila na Gronlandě a v střední Evropě, 

 máme-liž obdobných neb stejných ještě květen někde v horských krajinách za doby naší? 

 Jaké bylo tehdáž podnebí a jaká asi byla vegetace v celém pruhu zemí od rovníku až 

 k oběma pólům? 



Na tyto otázky ovšem budou moci odpověděti teprv ti, kdož jednou znáti budou kří- 

 dovou floru ze všech zemí. Jsou to otázky, jichž odpověď tvoří nejdůležitější články v ději- 

 nách vývoje rostlinstva na povrchu zemském, neboť doba cenomanu je v ohledu tom přechodní 

 mezi dobou starou a moderní. 



V následujícím pokusíme se srovnati zajištěné posud typy floiy cenomanu českého 

 s rody neb druhy posud žijícími. 



Osmundophyllum cretaceum náleží nepochybně k pravému rodu O srnu n da, 

 jehož nečetné druhy dnes rostou dílem v teplém dílem mírném pásmu různých zemí. O. re- 

 galis L. má neobyčejně velkou areu rozšíření, obýváť skoro všechny země mírného pásma 

 severní polokoule, dále na severu a jihu Afi-iky a na Madagaskaru. Jiné příbuzné druhy roz- 

 šířeny jsou od Kamčatky až na Ceylon a Borneo a jiné jdou ze severní až do střední Ame- 

 riky. Třetihorní druhy rodu Osmunda zdají se býti přímými předchůdci žijících, neboť se 

 od nich sotva rozeznávají. A náš a Heerův pozůstatek tohoto rodu z Čech a Grönlandu 

 svědčí zajisté prvním praotcům dříve jmenovaných druhů. 



Thyrsopteris capsulifera. Jediný druh Th. elegans jest nádhernou kapra- 

 dinou ostrova Juan Fernandez. 



Dicksonia punctata. Nyní žijící stromovité Dicksonie rozšířeny jsou v ne- 

 mnohých druzích na Kanárech, Azorech, Javé a příbuzný našemu druhu D. antarctica Lb. 

 e st domovem v Austrálii, Tasmánii a na N, Seelandu. 



Pteris frigida Heer. Nyní žijící druhy rodu Pteris jsou velmi četné a rostou 

 po celé zemi v mírném i horkém pásmu. 



Acrostichum cretaceum. Druhy rodu tohoto rostou nyní v tropech různých zemí. 



