195 



allra flesta följa under flyttningen genom norden 

 hafskusterna ät. Härvid börja, enligt iakttagelser 

 från södra Öland (Kolthoff 1896), de gamla att 

 sträcka omkring en månad före ungfåglarna, resp. i 

 midten af juli och af augusti. De väldiga svärmar af 

 småsnäppor, som draga förbi i slutet af augusti, bestå 

 nästan endast af ungfåglar. 



Småsnäpporna omfatta 22 arter, ofta fördelade 

 på ända till 12 släkten. 



Öfversikt af släktena. 



I. Baktä finnes. 



A. Näbbet bredt med tillplattad öfversida Limicola. 



B. Näbbet ej tillplattadt Tringa. 



II. Baktå saknas. Näbb trindt Calidris. 



Myrsnäppsläktet, Limicola, Koch. 



Näbbet, som är 



<^ 



Näbb af niyrsnäppa sedt frun 

 sidan och ofvanifrän. 



längre än tarsen, är framför 

 näsborrarna mera bredt än 

 högt; dess sp>ets är afsmal- 

 nande och något nedböjd. 

 l:sta och 2:dra handpen- 

 norna nära nog lika långa. 

 Tarsen är längre än mel- 

 lantån med klo. 



Släktet omfattar en- 

 dast en art. 



Myrsnäppan, Limicola platyrhincha, (Temm.) 

 (Tafla 43, fig. 1). 



Syn. Tringa pygmaea, Bechst., T. platyr- 

 hyncha, Pelidna pygmaea, Limicola pygmaea. 



Namn: Myrvipa, Brednäbbad strandvipa, 

 Brednäbbad snäppa; Myrpytta, Malm. Norska: 

 Bredncebbet Strandvibe. Danska: Bredncebet Kjcer- 

 löber, Sumplöber, Bredncebet Strandlöber, Belika- 

 sinryle. Finska: LeveänoJckainen tiivi, Pilcku jän- 

 kälintu, JänJiäsirriäinen. Lapska: Ucca jäggiloddi 

 (Muon.). 



Sommardräkt: ofvan svart med smala, grågula 

 eller rostfärgade fjäderkanter, som nästan saknas på 

 hufvudet. Handpennorna svarta, den första med hvit 

 spole, armpennorna grå. Stjärten med de båda mel- 

 lersta pennorna något förlängda, svarta med mer 

 eller mindre rostfärgade kanter, de öfriga pennorna 

 grå, de yttersta med en smal, hvit kant. Ett hvit- 

 grått streck öfver ögat och ett mörkt dylikt från 

 näbbroten till ögat. Under hvit, på hals och bröst 

 med rostgul anstrykning och stora, täta, svarta fläckar. 

 Undre vingtäckare gråaktiga, längs vingkanterna, 

 mörka. 



Om vintern ofvan askgrå med brun anstryk- 

 ning och mörka fjädercentra. Vingar och stjärt som 

 om sommaren. Under hvit, strupen med små mörka 

 streck. Iris brun. Näbbet svart, vid roten röd- 

 aktigt. Fötterna mörkt gröngrå. Längd 168 — 187, 

 vingen 103 — 110 mm. 



Ungfågeln har strupen ofläckad, rent hvit. På 

 det grå bröstet äro fläckarna färre och mer lång- 

 sträckta. De ljusa fjäderkanterna på ryggen äro 

 bredare, och vingtäckfjädrarna hafva breda, ljusa 

 kanter, de stora vingtäckarna hvita spetsar. 



Dunungen: ofvan svart med något kastanjebrun 

 inblandning och hvita småfläckar, hufvudets sidor och 

 undre kroppsdelarna hvitaktiga, vid och under ögat 

 gå svarta streck. 



Denna snäppa känna vi som häckfågel från 

 Skandinavien, norra Finland och norra Ryssland 

 samt rätt långt inåt Asien, i hvars östra delar hon 

 ersattes af en mycket närstående form. Vintertid 

 besöker hon större delen af Europa och norra Afrika 

 samt Indien. I Sverige häckar hon dels i fjäll- 

 trakterna, där ägg erhållits från Torne och Lule 

 lappmarker (Nilsson m. fl.) samt från Vilhelmina i 

 Åsele lappmark (Kolthoff), dels äfven söderut. Den 

 ene af oss har sålunda funnit henne bosatj; vid 

 Falköping och i närheten af Skara samt vid Åmål 

 (Meves 1868). På Öland är en ännu ej flygfärdig 

 unge anträffad (7, 1869, Kolthoff). Sannolikt häc- 

 kar myrsnäppan här och hvar på lämpliga lokaler. 

 För öfrigt är hon under flyttningen anträffad öfver 

 större delen af landet, så t. ex. på Saxvallsfjället i 

 Jämtland 23 / 8 > där 4 ungfåglar iakttogos af den ene 

 af oss. Möjligen voro de kläckta där. I Norge är 

 hon ännu ej träffad norr om Trondhjemsf jorden, 

 hvarest enstaka individer iakttagits, och är fun- 

 nen häckande blott inom ett jämförelsevis inskränkt 

 område, här och där i björkregionen på Valders-, 

 Gudbrandsdal- och Österdalsfjällen, från Dovre till 

 omkring i närheten af Mjösens nordända. Dock torde 

 artens gränser i Norge ännu ej vara fastställda. — 

 Hon förekommer sparsamt i södra Norge i slutet af 

 maj och början af juni samt om hösten i september 

 (Collett 1894). I Finland är hon sällsynt och med 

 säkerhet funnen häckande endast några mil öster 

 om Muonio kyrkoby i lappmarken. Hon är för 

 öfrigt funnen på Kolahalfön (°/ 8 1S70) och före- 

 kommer sparsamt under flyttningstiden i södra Fin- 

 land (Palmen, Mela). 



Myrsnäppan ankommer till Öland i senare 

 hälften af maj eller början af juni månad, då den 

 ene af oss funnit henne där i flockar af 4 — 20 styc- 

 ken, och ungefär vid samma tid anländer hon till 

 häckplatserna vid Skara. Vid Göteborg är hon skjuten 



