205 



3 Underfam. Storsnäppor, Totaninae. 



Näsgropen sträc- 

 ker sig efter nära 

 nog hela öfvernäb- 

 bet. Näbbet vid ro- 

 ten mjukt, mot spet- 

 sen hårdt hos Tota- 

 nus och Actitis. 



Båda sidotårna 

 medelst en hud vid 

 basen förenade med 

 den mellersta. Hud- 

 vecket mellan intån 

 och mellantånärdock 

 ofta mycket litet, 



knappt märkbart 

 (jämf. snäppor, brus- 

 hanar och de vanliga 

 långnäbborna). ■ 



Underfamiljen 

 omfattar 35 arter, 

 ofta fördelade på ända 

 till 17 släkten. 



Fot af småspof 3 U (efter Catalogue of Birds). 



Öfversikt af släktena. 



I. Näbbet spetsigt med inböjda kanter. 



A. Näbbet längre än hufvudet ; tarsen 

 längre än mellantån med klo. Ving- 

 spetsarna nå eller öfverskjuta stjärt- 

 spetsen Totanus. 



B. Näbbet ungefär lika långt som 

 hufvudet; tarsen ungfar lika lång 

 som mellantån med klo. Stjärten 

 öfverskjuter vingspetsarna Actitis. 



II. Näbbet trubbigt och kanterna icke in- 

 böjda. 



A. Näbbet rakt. 



a. Näbb kort, kortare än stjärten Machetes. 



b. Näbb långt, längre än stjärten Macrorliamplms. 



B. Näbbet mer eller mindre uppåtböjdt Limosa. 



C. Näbbet nedåtböjdt Numenius. 



Snäppsläktet, Totanus, Bechst. 



Snäpporna äro smärta, högbenta och långhal- 

 sade fåglar, små eller knappast af medelstorlek. 

 Näbbet smalt och spetsigt, något längre eller något 

 kortare än tarsen. Näsborrarna ligga nära näbb- 

 roten, smala och korta. Tarsen är naken högt öfver 

 hälleden. Tårna äro länga och spensliga. Baktån 

 jämförelsevis svag. Hudvecket mellan yttertån och 

 mellantån stort, det mellan den senare och inncr- 

 tån mycket litet. Vingarna af medellängd, spetsiga, 

 l:sta handpennan längst. Handpennornas spolar 

 raka och kraftiga, armpennornas böjda och svagare. 



Stjärten tämligen kort. Dräkten är enkel af grått, 

 brunt, svart och hvitt, tätt åtsittande och jämförelse- 

 vis gles. 



Snäpporna uppehålla sig mest vid kärr och 

 sumpmarker, de vada gärna och kunna äfven simma, 

 ehuru flertalet ytterst sällan begagnar sig däraf. 

 De flyga snabbt och högt och hafva skarpa, hviss- 

 lande läten, som äro mycket olika hos de skilda 

 arterna. Snäpporna lefva i engifte, och hanen visar 

 oftast mer ömhet mot ungarna och stannar längre • 

 kvar hos dem än honan. Under flyttningstiderna och 

 vintern förena de sig till små sällskap, men arterna 

 blanda sig sällan med hvarandra, med undantag af 

 gluttsnäppan och svartsnäppan, som ofta träffas till- 

 sammans. De flytta alla mycket tidigt samt följa 

 därvid uteslutande kusterna åt. 



Släktet uppdelas numera ofta i flera, i det att 

 endast svartsnäppan och rödbenan bibehållas inom 

 släktet Totanus, som då kännetecknas af att näbbet 

 är rakt och tarsen når minst halfannan gång mel- 

 lantåns längd. Skogssnäppan anses däremot tillsam- 

 mans med ett par utländska former bilda ett släkte, 

 Helodromas, utmärkt genom rakt näbb och genom 

 att tarsen är endast obetydligt längre än mellantån 

 med klo. Gluttsnäppan bildar ensam ett tredje 

 släkte, Glottis, som utmärkes af sitt uppåtböjda, 

 långa näbb och sina långa tarser. Grönbenan bildar 

 slutligen -ett släkte för sig, Bhyacophilus, utmärkt af 

 sitt jämförelsevis korta näbb, som i motsats till alla 

 de andras ej är längre än mellantån med klo. 



Öfversikt ar arterna. 



I. Näbbet rakt. 



A. Näbbet längre än tarsen. 



1 . Stjärttäckarna med hvita och svart- 

 bruna tvärband T. fuscus. 



1. Stjärttäckarna hvita, ofläckade ... T. ochropus. 



B. Näbbet kortare än tarsen. 



1. De yttre arm pennorna i yttre hälf- 

 ten hvita T. calidris. 



2. De yttre armpennorna af samma färg 



som de öfriga , T. glareola. 



II. Näbbet uppåtböjdt T. glottis. 



Svartsnäppan, Totanus fuscus, (L.) (Tafla 45, 

 fig. 4, sommardr., lig. 5, ungfågel). 



Namn : Svartgrå snäppa, Harlekinsnäppa, 

 Strandryttare (Sundevall). Norska: Sortgraa Sneppe, 

 Vaskjccld, Kvikketjeld. Danska: Sortegraa KKrc, 

 Sortsneppo, Harlekinsncppe, Stor Rödben. Finska: 

 Musta vilda, Musta-tiutti. Lapska: Rivikt, Cip- 

 castak (Muon.); Cappis-cavcu (Utsj.). 



