310 



De simma mästerligt, och vid dykningen 

 använda de hufvudsakligen vingarna. Deras 

 flykt är tung, men rak och mycket snabb. 

 När de sitta på land, begagna de flesta hela 

 tarsen som stöd. De lefva af fisk och andra 

 vattendjur. 



I motsats mot medlemmarna af de båda 

 föregående familjerna vistas alkorna under 

 hela året endast vid hafvet. De lefva i en- 

 gifte, och båda makarna hjälpas åt med rui- 

 ningen och ungarnas vård. Flertalet häcka 

 i täta kolonier; de lägga endast 1 — 2 stora, 

 hvita, oftast Häckade ägg. Eedet är i skref- 

 vor, hål under stenar, gångar eller dylikt. 



Könens dräkt är lika, men vinterdräkten 

 afvikcr från den, som hares om sommaren, 

 och ungarnas liknar i regel rätt mycket vin- 

 terdräkten. Alkorna rugga höst och vår, 

 det senare ombytet träffar endast de smärre 

 fjädrarna. 



Familjen eger omkring 25 arter, stundom 

 fördelade på ända till 10 släkten. Den bebor 

 de nordliga hafven. Alkornas släktskap med 

 måsarna är redan framhållen (se sid. 277). 



Ölversikt af släktena. 



I. Näbbet är icke högt, saknar sidofåror. 



A.' Näbbet långsträckt, spetsigt ocli något 



hoptryckt (se fig. här nedan) Uria. 



B. Näbbet kort, tjockt och knllrigt (se fig. sid. 



312) Mergulus. 



C. Näbbet mot spetsen plattadt, nästan fyr- 



kantigt (se fig. sid. 313) Phakris. 



II. Näbbet högt, hoptryckt, med sidofåror. 



A. Näbbet föga eller icke fjäderbeläckt (se 



fig. sid. 314) Mormon. 



B. Näbbet ända till midten fjäderbetäckt (se 



fig. sid. 315) Alm. 



Grisslesläktet, Uria, Briss. 



Grisslorna hafva jämförelsevis långsträckt, rakt 

 och tillspetsadt näbb, som är nära nog lika bredt 



Hufvud af sillgrissla jilm.e näbbet, sudt ofvanilråii 



som högt, kullrigt och med fjäderbeklädd rot. De 

 aflånga näsborrarna ligga vid näbbroten (se ofvanstå- 

 ende fig.). Tarsen framtill plåtklädd. 



Grisslorna kunna ej lyfta ur vattnet annat än 

 mot vinden, men väl uppkomna, flyga de snabbt, 

 men vanligen lågt efter hafsytan. De gå dåligt på 

 land, och några arter stöda därvid på hela tarsen. 



Grisslorna äro mycket sällskapliga fåglar, men 

 livar art håller sig i regel för sig och ej med andra, 

 ej ens närstående arter. Ungarna födas med en 

 kort dundräkt, äro redan som späda rätt försig- 

 komna och äta snart själfva, men ligga kvar i boet 

 mycket länge och blifva först sent flygfärdiga. 



Ölversikt ar arterna. 



I. Armpennornas spetsar hvita, benen mörka U. troile. 

 II. Armpennornas spetsar svarta, benen röda V- gryllc- 



SillgTisslan, Uria troile, (L,) (Tafla 69, fig. 4, 

 sommardräkt). 



Syn. Uria lomoia, (L.), U. ringvia, Brunn., 

 U. troile var. intermedia, Nilss. 



Namn: Spetsalka, Snipalka, Ällca, Sillalka 

 (BohusL); Grissla, Sillknipa (Sörml.);' Silldopping 

 (Blekinge); Spissnäbb (Gotl.); SydgrisslayKolmgr.: 

 Lomvia, Nilss.; Spetsnäbb. Norska: Spidsalke, Pil- 

 dike, Spidsncebbet Alke, Lomvie, Langvia. Danska:: 

 Langnabet Teiste, Krageand, Teist, Klaus, Mar 1 

 svinsfugl, Aalge, Lomvie, Spidsncsbet Dykand; 

 Ringelöiet Teiste (varieteten ringvia). Fseröarna: 

 Lomvia. Island: Längvia, Låiignefja; Hringvia 

 (varietet). Finska: Etelänkiisla. 



Spetsbergsgrisslan, Uria troile, (L.) var. briinnichi, 

 (Sab.) (Tafla 69, fig. 3, vinterdräkt). 



Syn. Uria briinnichi, U. ärra, Keys. & Bias. 



Namn: Nordgrissla, Holmgr.; Spetsbergens 

 sillgrissla, Briinnichs grissla. Norska: Briinnichs 

 Teiste. Danska: Briinnichs Teiste, Kortncebct Teiste, 

 Tykncebet Teiste. Island: Stuttnefja, Ne.fskera. 

 Finska: Pohjankiisla. 



Hufvud, hals, öfre kroppsdelar, vingar och 

 stjärt skiffersvarta. Hufvud och hals med mycket 

 svag, brun anstrykning. Armpennorna i spetsen 

 kantade med hvitt. Undre vingtäckarna med mörk- 

 grå spetsar. Under hvit, sidorna med längsgående, 

 svarta fläckar. I vinterdräkt är halsen framtill och 

 hufvudets sidor hvita. Könen lika. Iris brun. Näbb 

 svart. Fötterna svartaktiga. Längd 420 — 471 mm. 

 Vingen 191 — 217 mm. Under namn af Uria ringvia 

 urskilde man förr de exemplar, som ha en smal 



