52 



tek volna hozzánk, nem tehető fel, mert sem a faj testalkata, sem 

 szárnyerezetének alakulása kitartó és nagy " távolságokat átszelő 

 repülésre nem képesíti. Kizártnak tartom ezen okból az esetleges 

 tömeges vándorlást is (mint pl. Pyrameis carcízw-nál), annál is inkább, 

 mert Lycaenáknál ilyent eddig még nem fiigyeitek meg. Vagy talán 

 már évek óta terjedne lassan fokról-fokra észak felé ez a faj ? Ez 

 feltehető, mert a mint látni fogjuk életfeltételei nálunk is megvan- 

 nak. De utóbbi esetben a budai hegylánczig közbeeső területen már 

 évek óta tenyésznie kellene abban az arányban a milyen mértékben 

 ész-ik felé terjeszkedik. Arról, hogy közbeeső területen gyűjtötték 

 vob a nincs tudomásunk. Feltehető az is, hogy esetleg egy erősebb 

 légáramlat sodorhatott ide, ha nem is kifejlődött lepkéket, de peté- 

 ket, a melyek itt elszórva tovább fejlődtek. 



Erre vonatkozólag Qgj nagyon is érdekes példát tudok fel- 

 hozni. A múlt század 90- es éveinek elején, július 4-én északról dél- 

 nek nagy vihar vonult el Budapest környékén. Néhány nappal 

 későbben azután egy a Jánoshegyre tett kirándulásom alkalmával, 

 annak északi oldalán, mely akkor fiatal vágás volt, virágokon a 

 Chrysoclius preiiosus F. nevű díszes levélbogá? négy példányát gyűj- 

 töttem. Másnap az előttem ismeretlen bogárral a Nemzeti Múzeumba 

 mentem, hogy nevét megtudhassam. Nagy volt a bogár látására a 

 múzeumban a meglepetés, mert az akkor még életben lévő Fri- 

 VALDSZKY János és Pável János egybehangzóan állították, hogy ez 

 a Chrysomelida Budapest környékén nem fordul elő és legdélibb 

 termőhelye Budapest fölött a Mátra, itt megszakad és délen ismét 

 csak Mehádia környékén fordul elő. Hogy a négy példányt új 

 termőhelyére való tekintettel Frivaldszky azonnal a múzeumi gyűj- 

 teménybe tűzte az mellékes, de az előfordulást úgy magyarázta, 

 hogy a két nap előtti óriás szélvihar sodorhatta a Mátráról a János- 

 hegy északi oldalára, a hol a következő évben már számtalan pél- 

 dányát gyűjthettem. 



A Mátra és Budapest közötti távolság sokkal csekélyebb mint 

 a L. Escheri legközelebbi termőhelye, t. i. Budapest és Dalmáczia 

 vagy Herczegovina között. Alig tehető fel, hogy a pillangó ily mó- 

 don vándorolt volna be, de hogy a petét esetleg valamely erős déli 

 áramlat sodorhatta ide kizártnak nem mondható. 



Bármily módon is történt legyen a bevándorlás, tény az, hogy 

 két cf példány került hálóba és nem lehetetlen, hogy hegyvidékünk 

 állandó lakója marad. 



Életfeltételeit megtalálja itten és bár Közép-Európa déli részé- 

 nek lakója a zord éghajlatot is eltűri, mert magam is gyűjtöttem e 

 lepkét nemcsak a Simplon olasz oldalán, hanem a Riffelbergen is 

 2600 m. magasságban, a hómezők szomszédságában is. 



