73 



keztem rábeszélni barátomat, hogy most már a jeg3'^zővel engem 

 hagyjon beszélni, mert ő, amilyen „temperamentumos", még bajba 

 kever bennünket. 



Aztán jött a hivatalos kihallgatás. Kik vagyunk ? Csak boga- 

 rakat fogunk és nem tördeljük a cseppköveket ? Nem keresünk el- 

 rejtett kincseket s nem forgatjuk fel a barlangokat ? Tudományos 

 czélból kutatnak ? Akkor legyen szerencsém egy kis vacsorára, ha 

 már nem akartak hozzám jönni másképen ! 



Kinyílt a szomszéd ajtó, látszott a terített asztal s mellette a 

 mosolygó háziasszony. 



És most mindenki azt gondolja, hogy ez a kaland mulatságo- 

 san végződött és nincs benne tragikum. Dehogy nincs. Oda lett az 

 én hazafiúi mártíromságom és vele kiérdemelt dicsőséges hírnevem ! 

 Nincs a teremtésben vesztes, csak én ! 



Különfélék. 



3Iennyi bogarat írnak le éveiiként ? — Érdekes tudni, hogy 

 az egész földkerekségen milyen munkát végeznek a bogarászok, a 

 miről az újabb évi jelentésekből, az angol „Zoological Record" és a 

 német „Archív für Naturgeschichte"-ből elég tiszta képet nyerhe- 

 tünk. A német jelentésben, melyből legutoljára az 1909-ről szóló 

 jelent meg, Seidlitz egy kis statisztikával is szolgál. Ebből a sta- 

 tisztikából megtudjuk, hogy 1909-ben 37 önállóan megjelent munká- 

 ban és 176 folyóiratban (ezekből 42 rovartani és 4 tisztán bogará- 

 szati folyóirat) 516 szerzőtől 1106 dolgozat jelent meg, melyekben 

 173 új nemet, 74 új alnémet, 2716 új fajt és 474 új fajváltozatot 

 írtak le. A legtöbb új fajt az ormányos bogarak szolgáltatták, 

 ugyanis 542 fajt, utánuk következnek a Scarabaeidák 344, a Cantha- 

 ridák 270, a Chrysomelidák 256, a Buprestidák 174, a Staphylini- 

 dák 148, a Coccinellidák 107 és a Tenebrionidák 104 új fajjal, míg 

 a többi családok mind száz fajon alul maradtak. Csíki. 



m öv ény gazdasági Lapok. — Ezzel a czímmel új szaklap in- 

 dult meg Liptai Albert, a „Borászati Lapok" és a „Gazdasági 

 Tanácsadó" társszerkesztőjének vezetésével. Ez a lap, a mely 

 munkatársai közé az ország első mezőgazdasági tudományos inté- 

 zeteit és szaktekintélyeit számítja, főként a növényvédelmet 

 és a növénykísérleteket öleli fel. Tartalmas és megbízható 

 voltának legfőbb garancziája az, hogy csak szaktudósok és gyakor- 

 lati szakemberek közleményeit adja, laikus e lapban szóhoz nem 

 juthat, így a gazdák mindenképen megállapodott, bátran követhető 

 tanácsokat kapnak a szőlészet, gyümölcsészet, mező- és erdőgazda- 

 ság, konyha- és díszkertészet kérdéseiben. A lap egész évi előfize- 



