122 



szürke, belső szegélyén vöröses-sárga. A csápbunkó alul rozsda- 

 sárga. Kifeszítve 25—30 mm. 



Magyarországon június és júliusban országszerte gyakori. 

 Színeződése általában kissé sötétebb mint az A. lineola-é. 



A p e t e hosszúkás, sárgás. A hernyó halványzöld, hátán 

 sötét, oldalt fehér vonallal és a lábai fölött sárga sávval. A hernj^ó 

 májusig pákhordón {Aira möntcma)^ komócsinon {Phleum pratense) és 

 egyéb fűféléken található. A báb sárgás-zöld, fejvége csak 

 kissé hegyes. 



Termőhelyei : Budapest, Nagyvárad, Beél, Rézbánya, Székely- 

 híd, Eger, Párád, Pécs VI. IS-VII. 31, Sopron VII-VIII, Pozsony 

 VII, N,-Lévárd, Tavarnok VI — VII, Verebély és Zsarnócza 



VI. 3-VII. 9, Selmeozbánya VI— VIII, Szhács, Rozsnyó VII. 6, 

 Kocsócz, Kiczulahegy, Gölniczbánya VL 15— VII. 15, Igló VI. 29— 



VII. 11, Szepesolaszi, Magas Tátra VII. 6, Eperjes, Kassa, Bresztó, 

 Ungvár, Előj)atak, Nagyszeben VIII. 7, Nagyág, Lipik, Vinkovcze, 

 Josipdol, Velebit, Fiume és Dalmáczia. 



Előfordul az összes szomszéd országokban : Alsó-Ausztria és 

 -Morvaország (VI— VII), Felső-Ausztria és Gahozia (VII), Karinthia és 

 Oláhország (VII-VIII), Szilézia (VI-VII). 



Elterjedési köre Finnországtól Algírig és Teneriífától az 

 Uraiig terjed. 



Különfélék. 



f Ganglbauer Lajos. Június 5-én elhunyt a Bécs közelében 

 fekvő kies Rekawinkelben Ganglbauer Lajos, a bécsi természetrajzi 

 udvari múzeum állattani osztályának igazgatója. Ganglbauer halálá- 

 val a bogártan egyik legkiválóbb művelőjét veszítette el. Kiváló 

 munkáival euró]3aszerte híressé tette nevét, „Die Káfer von Mittel- 

 europa" czímű, sajnos most már befejezetlen maradt munkájával 

 pedig az elsők közé emelkedett. Ganglbauer 1856. évi október hó 

 1-én született Bécsben, ahol elemi, gimnáziumi és egyetemi tanulmá- 

 nyait is végezte. A tanári oklevél megszerzése után rövid ideig mint 

 tanár működött a bécsi akadémikus gimnáziumon, mig 1880-ban az 

 udvari múzeumhoz asszisztenssé ki nem nevezték. A múzeumban 

 azután elég gyorsan haladt előre, 1885-ben segédőr, 1893-ban őr, 

 1897-ben II. oszt. őr, 1899 ben I. oszt. őr, 1904-ben az állattani osz- 

 tály vezetője és 1906-ban annak igazgatója lett, 1908-ban pedig a 

 kormánytanácsosi czímet kapta. Számos tudományos egyesület leve- 

 lező tagjává választotta, 8 társaság pedig tiszteleti tagságával tüntette 

 ki; a bécsi csász. tudományos akadémiának levelező tagja volt. Gangl- 

 bauer érdeme, hogy a bécsi múzeum bogárgyűjteménye ma egyike 



