141 



Több palearktikus bogáron kívül szerző leírja a Ptilinus bana- 

 tensis-t a rég-i Bánságból, mely könnyen lenne felismerhető a sötét 

 csápízekről és a tisztán barázdás szárnyfedőkről. Az e folyóiratban leírt 

 Crioceris asparagi ab. Brancsiki Laczó (Rov. Lap. XIX, 1912, p. 5, fig.) 

 szerző szerint Francziaországban is előfordul (Poitiers). Csíki, 



Társulati ügyek. 



A „Magyar Entomologiai Társaság'^ 14. ülése szeptember 

 hó 21-én. — MocsÁRY Sándor elnök üdvözli a nagy számban 

 megjelent tagokat és megnyitja a nyári szünet utáni első ülést. 

 Jelenti, hogy az oxfordi II. nemzetközi entomologiai kongresszuson 

 társaságunkat Dr. Horváth- Géza, Jablonowsky József és Dr. Kertész 

 Kálmán, a magyar orvosok és természetvizsgálók veszprémi 36. 

 vándorgyűlésén pedig Csíki Ernő képviselte. Majd két előadást tart: 

 „Magyarország fémdarázsai" és „Két új Hymenoptera-faj" czímen 

 (megjelent jelen füzetünkben). Utána Pongrácz Sándor „A mag^^ar- 

 országi Chrysopákról" beszélt. A régi szerzők a Chrysopákat 

 Henierobius és Musca chrysops néven említik. Az előbbi kifejezést 

 WoTTON használta először, a ki a Chrysopákat egy napig élő rovarok- 

 nak (Hemerobion = napállat) tekintette. A mai Chryso2)a elnevezés 

 kétségkívül a chrysops szóból ered, mely aranyszeműt jelent. 

 A Chrysopák külső alaktanával behatóbban eddigelé nem foglal- 

 koztak. Westwood, Reaumur és Schneider már vizsgálták ugyan a 

 lárvák szívóállkapcsait, de a kifejlődött Ghrysopa szájszerveit még 

 nem ismerték. Ezek nyilván a megváltozott életmód következtében 

 alakultak át, mert az imágók nem ragadozók, hanem növényi anya- 

 gokból táplálkoznak. A felső állkapcsok széle alul felkunkurodik 

 és ezáltal vájulatot, üreget alkotnak. Ebben történik a tápláléknedvek 

 összegyűjtése, melyeket tulajdonképen az alattuk levő alsó állkapcsok 

 nyalábolnak fel és két karéjuk között elhelyezett szőrpamat segít- 

 ségével először átszűrnek. Mindez a lárváknál hiányzik, ezek azonban 

 e helyett más szervekkel bírnak, mint pontszemekkel, tolólábakkal 

 és tapadókorongokkal. Pontszem a fej oldalán 6 — 7 van. A tolóláb 

 nem egyéb, mint a 13. potrohszelvény páratlan, végtagszerű nyúl- 

 ványa ; a tapadókorong pedig a két karom között levő trombitaszerű 

 készülék, mel}' kapaszkodásra, tapadásra szolgál. Valamennyi beren- 

 dezés a larvális élet alatti alkalmazkodással szerzett és átöröklés 

 által fentartott szervezeti vonásnak jele, melyekből kitűnik, hogy a 

 lárva egy, az idők folyamán egészen megváltozott szervezet, mely 

 ősi bélyegeit nagyobbára elvesztette s melyhez hasonló szervezetben 

 ezért nem lehet a Chrysopák őseit keresni. Egy olyan sajátságot 

 azonban mégis fentartott, melyből egykori életmódjára következtetni 



