14? 



honosodását és elterjedését hazánkban nem nézhetjük összetett ke- 

 zekkel. 



Véleményem szerint mindenekelőtt ki kellene puhatolni, hogy 

 vájjon nem hozatott vagy csempészett-e valaki újabb időben Észak- 

 Amerikából Kevevárára gyümölcsfa oltóágakat ? Meg kellene továbbá 

 tüzetesen vizsgálni Kéve várán az összes gyümö'csös kerteket és fa- 

 iskolákat, hog}^ nincs e bennök bivalykabócza ? Ha pedig csakug3^an 

 ráakadnának, akkor az amerikai jövevény fellépését és elszaporodá- 

 sát gyökeres irtással már csirájában el kellene ott fojtani. 



Ajánlom az ügyet a m. kir. állami rovartani állomás figyelmébe. 



Coleopterologiai jegyzetek. 



Irta : De. Kauffmanx Erxo. 



IV.i 



16. Hister plamilus Méx. — Ezt a fajt Méxétries 1849-ben 

 írta le néhánj^ a Kaukázusból származó példány alapján (Mém. 

 Petropoi. p. 54). Marséul 1861-ben Görögországból egj fajt Hister 

 Coquerelinév alatt ismertetett (Annál. Soc. Ent. Francé, p. 538). Ugyan- 

 ezen folyóiratban (p. 539) még egy a Krimből származó újdonságot: 

 Hister Laco névvel írt le. — Az 1906-ban kiadott Hevdex— Reitter — 

 AVEisE-féle katalógusban már a H. Laco összevonatik H. planulus-sa], 

 míg a H Coquereli mint önálló faj szerepel. A múlt hónapban Reitter 

 egy levelezésében a H. plnmdus-i azonosnak ismeri el a H. Coquereli- 

 vel. — Ezek után világos, hogy az elsőbbség jogánál fogva e faj a 

 H. planulus Méx. nevet kell viselje, míg a másik két név csak syno- 

 njmmnak tekinthető. — ■ Csíki munkájában (Állatt. Közi. II, 3. füz.) a 

 H. Coquereli és H. Laco mint nálunk is előforduló két külön fajt 

 ismerteti s az elemző táblázatban a fősúlyt a szárnyfedők barázdái- 

 nak képződésére fekteti. Gyűjteményemben egj Prossnitz vidékéről 

 (Mcrvaország) és két, a Palicsi-tó partjáról, ahol azok ez év június 

 havában a sima homokos talajon mászkáltak, származó példány van. 

 E három példánynál a szárnyfedők két belső barázdája nag3'on kü- 

 lönbözően van kifejlődve: m^jd teljesek, majd. szakadozottak ; majd 

 elül, majd hátul kurtítottak s így ezek fejlettségi foka nem lehet 

 alapja külön fajok megállapításának. A többi morphologiai jelenségek, 

 melyek eddig az irodalomban találhatók, az elemzéseknél oh^an „ibis- 

 redibis" értelemben közöltetnek. — Szinte a csodával határos, hogy 

 Ga:n-glbauer 1899 ben kiadott nagy müvében e fajokról említést nem 

 tesz, holott ScmiiDT a B e r 1. Ent. Z e i t s c h r i f t-ban már 1885-beu 



1 Lásd: Rovartani Lapok. XVII, 1911, p. 68. 



