láthatta sem elkészítve, sem azt, hogy raimődon rakják el. De beszélt 

 efelől úgy indiánokkal mint fehérekkel, a kik azt mondták neki, 

 hogy most már csak kevés indián gyűjti össze ezt az anyagot, de 

 az öregebbek mind ismerik ezt a dolgot. A táplálék nevét Aldrich 

 „k o-t s ab e"-nek értette; a hangsúly az első szótagon van, a két 

 utolsó betű egy elmosódott szótagot alkot, melyben nehéz megkülön- 

 böztetni, hogy mássalhangzója b vagy v-e ? „Fat Joe" (a kövér 

 Józsi) sokszor megismételte a szót s mikor Aldrich arra figyelmez- 

 tette, hogy korábbi kutatók másként ejtették ki, minduntalan csak 

 azt mondta : „Értse meg uram, én helyesen ejtem ki". A fehérek 

 hangsúlyozták, hogy sok időbe kerül, míg a kis száraz bábot meg- 

 tisztítják bábburkától, a portól, stb. s azt hiszik, hogy ahgha érde- 

 mes ezzel bajlódnia annak, a kinek az idő pénz. 



A Pah-Ute-indiánok javarésze elszigetelten él ; egyik rész a 

 Pyramid Laké- tői délre lakik, a másik a AValker Laké északi végén 

 s csak kevesen élnek a Mono Laké mellett, a hol k o o-t s a b e-n, 

 szárított hernyókon és valami gyümölcsön (pine nut) tengetik az 

 életüket. 



Wn^LisTox egyik munkájában fölemlíti, hogy a szóban levő 

 légyfaj Mexikóban is előfordul s hogy Panafiel tanár értesítése sze- 

 rint ott is táplálékul szolgál. Ottani neve : a h u a 1 1 e. Szerinte a 

 petéket is felhasználják, még pedig oly módon, hogy lisztté őrlik, 

 tyúktojással összehabarják és kis pogácsákká formálva, zsírban ki- 

 sütik. A lárvákból készült eledel neve : p u x i. Ugyanerről a vidék- 

 ről való az a följegyzés, melyet Taylor B. E. „Anahuac" czímű, 

 1861-ben megjelent könyvében olvashatunk s a mely szerint Tezcuco 

 környékén egy nagyon kedvelt eledelt légypetékből állítanak elő 

 (Guérin — Méneville és Virlet d'Aoust szerint ezek két Hemipte'^'a^ 

 még pedig a Corixa femorata és a Notonecta unifasciata petéi). A pe- 

 ték a part mentén találhatók ; az indiánok kihalászszák s a vásáron 

 eladják. Egyes helyeken, a hol a kis patak szénsavas meszet rak le, 

 a mésztufába beágj^azva óriási tömegek találhatók. A mexikóiak a 

 legyet, Packard szerint, axayacat 1-nak nevezik s a petéket nem- 

 csak főzve, hanem nyersen is megeszik. Azt, hogy ezek a peték 

 Diptera- vagy iJeJiwjííera-peték-e, csak a helyszínén tett megfigyelé- 

 sek alapján lehetne eldönteni. 



Aldrich második czikke arról szól, hogy egy légyfaj kifejlett 

 állapotában szolgál az indiánok tájDlálékáúl. Erre amaz előzetes fel- 

 tevése útján jött rá, hogy az indiánok más vidéken talán szintén 

 ismernek hasonló eledelt, azért az indiánok ügyeinek Washington- 

 ban székelő vezetőjéhez fordult felvilágosításért, mire hivatalos kérdő- 

 íveket bocsátottak ki a nyugati részekbe, fölemlítve a koo-cha-bie 

 nevet. A kérdésre számos felelet érkezett be, melyek egyike szerint 



