20 



lenné tették előttem a fenti eseteket az ivarzás szempontjából. Végül 

 egészen lényegtelennek látszó momentumok megfigyelése, meg- 

 magyarázhatóvá tették ezeket az ellentmondásokat. 



Feltűnt fenti megfigyeléseimről, hogy azokat csak a késő dél- 

 utáni órákban tehettem. Megfigyeltem tehát a lepkék viselkedését a 

 nap folyamán, mire azt vettem észre, hogy ezek a délelőtti verő- 

 fényes időt táplálék szerzésre használják. A mi végtére- 

 érthető, de természetes is, hiszen az átéjszakázott lepke először éh- 

 ségét vagy szomjúságát igyekszik eloltani. Ekkor a lepke egyáltalán 

 nem válogat a virágok között szín vagy forma szerint, hanem arra 

 száll, a melyen legkönnyebben hozzáférhet a nectáriumokhoz. Az is- 

 valószínű, hogy üres gyomor mellett a nemi ösztön szunnyadozik. 

 Délfelé, a hosszú nyári napokon előbb is, mind gyakrabban látunk 

 kergetőző pillangókat. Az éhség oltva lévén, a forrón tűző napsugár 

 csak a nemi gerjedelmet fokozza. Ilyenkor ingerlőleg hat mindaz, 

 a mi a másik ivarra emlékeztet, tehát fokozottabban fejti ki hatását 

 a hozzá hasonló szín, forma, szag. Könnyen érthető, hogy a röp- 

 ködő lepke gyakran jut olyan helyekre, melyeken magához, illetőleg 

 a másik ivarhoz hasonló tárgyakat lát és ha most figyelembe vesz- 

 szük rossz látását, könnyen érthető tévedése is. így barangol a lepke 

 egész délután, egyes hozzá hasonló helyeken hosszabb ideig tartóz- 

 kodva, kémlelődve is. Másnap a dolog újra és élűiről kezdődik ki- 

 vévén, ha a lepke már elvénhedt. Ekkor t. i. az állat már elgyen- 

 gült, étvágya nincs, érzékszervei tökéletlenül reprodukálják a kül- 

 világot, az utódokról való gondoskodás ösztöne még fel-fel lobban 

 (ha párjára nem talált) és ily esetben délelőtt is találunk csetlő- 

 botió, tévedő lepkéket. 



Hogy pedig egyes, bizonyos lepkékhez hasonló helyeben na- 

 gyobb számmal jelennek meg azok, az annak tudható be, hogy ezek 

 a helyek mintegy csalogatóképen több lepkét tévesztettek meg. Egy- 

 két lepke jelenléte maga is odavonza a többit, úgy hogy már aztán 

 a későbbiek nem is tévednek, mikor oda leszállnak. így válnak a 

 lepkékhez hasonló helyek találka helyekké, melyek az ivarok 

 egymásra való találásánál segítő szerepet játszanak. 



Ha ezek az esetek nem is gyakoriak, de nem is ritkák. Hogy 

 nem gyakoriak annak több, a természeti viszonyokban rejlő oka 

 lehet. A sok közül ennek egyik oka az is lehet, hogy sok lepke 

 színe nem hasonlít semmiféle tárgyhoz. Viszont azok a dolgok, me- 

 lyek bizonyos lepkékhez hasoolítanak egyes vidékeken vagy bizo- 

 nyos időszakban hiányzanak, stb. 



Érdekes, hogy meleg tavaszi vagy nyári esők után, különöseni 

 ha utána kisüt a nap, szintén láttam többször e jelenséget. Ezt annak 

 lehet betudni, hojy a lepkék illata páratelt levegőben sokkal cseké- 



