34 



a melyek közös szülőktől származnak, illetőleg oh' mértékben hason- 

 lítanak egymáshoz, mint a közös szülőktől származottak". (Extz [10]), 



LixxÉ [19] is ugyanebből az alapból indul ki, csakhogy a fajok 

 állandóságát hirdető tanának felállításával e fogalom határozottan 

 kimon'dott dogmatikus formát öltött. 



Ez a felfogás a tudományos rovartannal foglalkozók nagyobb 

 részét jó ideig csak a fajok gyűjtésére és összeszámolására vezette. 

 A főczél volt az alakok sokaságát áttekinthetően úgy csoportosítani, 

 hogy a régi formákat azonnal fel lehessen ismerni és az újakat 

 besorolni, vagyis a fajok meghatározása. Ebben merült ki minden 

 tudományos törekvés. Az élő rovart a kutatók alig, vagy egyáltalá- 

 ban nem vették figyelembe. 



ScHLEiDEx-nek a sejtelmélet feltalálójának az érdeme, hogy a 

 kutatás irányát megváltoztatta, a mennyiben ő hirdette először, hogy 

 a természettudósnak nemcsak az a czélja, hogy minél nagyobb 

 anj-agot gyűjtsön össze, hanem hogy a természet alkotásainak egy- 

 úttal értelmezője is legyen (Méhely [21]). 



Majd a mióta La^iarck [18] és Daevix [4—6] tanai megdöntötték a 

 fajok állandóságáról szóló nézeteket, a fajok keletkezésének problé- 

 mája várit a vizsgálódás czélpontjává és csakhamar kitűnt, hogy az 

 idők folyamán felszaporodott anyag tömege, a rokon fajok, varietások, 

 földrajzi fajták és klimatikus változatok elhomátyosították a LixxÉ-től 

 felvett typikus fajnak, a törzsfajnak fogalmát. Kitűnt továbbá, hogy 

 a morfológiai bélyegek lehető legmesszebb menő megegj^ezése még 

 nem elég bizonyíték az egyének faji összetartozására vonatkozólag, 

 mert hiszen mint ismeretes, néha még egy és ugyanazon faj hímjei 

 és nőstényei nagyon eltérnek egymástól, másrészt meg egészen 

 különböző fajok külsőjükben annyira megegj'ezők, hogy ezeket néha 

 csak az ivarszervek szerkezetében rejlő különbségek alapján tudjuk 

 egymástól megkülönböztetni. 



A tisztán morfológiai alapon való osztályozás hasonló ahoz, 

 a mikor pl. az ásványokat tisztán csak a külső kinézésük (formájuk) 

 alapján akarnók rendszerbe foglalni, tekintet nélkül chémiai össze- 

 tételűkre. (JORDAX [14]). 



Mindezekből kifolyólag léfiett azután előtérbe a biológiai irány. 

 Ugyan már a legrégibb korban, így ARisTOXELEs-nél is találunk nem 

 egy igen értékes biológiai adatot, de különösen Reaumur [29] és Rösel 

 Tox RosEXHOF [30] szcrcztek kiváló érdemeket nemcsak azáltal, hogy 

 a rovarok életmódját és fejlődését tanulmányozták, hanem azért is, 

 mert széles körben felkeltették az érdeklődést a rovarok biológiájá- 

 nak pontosabb megfigyelésére. 



A biológiai kutatásnak mintegy megújítója volt az az irány, 

 mely hasznossági szempontból, vagy mint az ember háztartásába 



