■vegyük beható vizsgálat alá. Igyekezzünk megállapítani a morfo- 

 lógiailag észlelhető összes vonatkozásokon kívül a fajok variáló 

 képességének terjedelmét egy bizonyos területen (localis varietás), 

 továbbá határozzuk meg a faj elterjedési körét, de nemcsak a 

 gyűjtemények alapján folj-tassuk a vizsgálódásainkat, hanem magá- 

 ban a természetben. Legnagyobb gondot azonban kétségkívül a 

 földrajzi faj változatokra kell fordítani, mert Jordax [15] 

 nagyszabású vizsgálatai azt eredményezték, hogy a földrajzi faj- 

 változatok képezik kiinduló pontját az új fajoknak. S míg a helyi 

 faj változatok ragy szerinte az egyéni és a nemzedékek szerint való 

 -variálás (évszaki dimorfizmus) eseteiben az ivarszervek szerkezetében 

 nem talált eltérést a törzsfajétól, még a legszélsőségesebb aberrácziók- 

 nál sem, addig a földrajzi fajváltozat minden egyes egyénén hatá- 

 rozottan kimutatható e különbség. A földrajzi fajvál.tozatoknak tehát 

 fontos szerepe van a szerves világ evolucziójában s tulajdonképen 

 kezdődő fajoknak tekinthetők, melyek a fajokon belül egy alsóbb 

 fokozatot alkotnak s így méltán megilleti azokat a subspecies 

 elnevezés. Ezek alkotják mint egy és ugyanazon törzsnek földrajzi- 

 lag elkülönített különböző componensei együttvéve a speciest. 



A természetből nj^ert észleletek kiegészítésére nagy fontosság- 

 gal bír a kísérleti biológia, pl. Staxdfuss [33 — 36] és Fischer nj'omán, 

 valamint Mendel törvényének gyakorlati alkalmazása mellett a több 

 nemzedéken át folytatott tenyésztési kísérletek, a hybridek tenyész- 

 tése, úgj'szintén a hőmérséklet okozta változások tanulmányozása. 



De mindezen vizsgálatok elvégzése nem képezheti egy ember 

 feladatát s így tág tere njilnék a vizsgálódásra s a megbízható ada- 

 tok g3"üjtésére nemcsak a szakférfiaknak, hanem az amateur gyűj- 

 tőknek is, a kik elé az eddigi cserebere üzlet és játék helyett egész 

 más perspektíva tárulna. 



A morfológiai vizsgálatok ma már a belső morfológiai vagyis 

 -az anatómiai viszonyokra is kiterjednek. így Petersex [24] a külön- 

 böző lepkecsaládok összes szervrendszerét vizsgálta összehasonlító 

 anatómiai alapon s különösen az ivarszervek belső berendezésében 

 fedezett fel fontos faji béh^egeket. Vizsgálatai alapján egyúttal meg- 

 -erősíti azt, hogy a szárm-erezetben nagyon fontos és különösen gya- 

 korlati szempontból is értékes és biztos alap áll rendelkezésünkre a 

 fajok rokonsági kapcsolatának kiderítésénél. Megjegyzendő azonban, 

 hogy egyes családoknál (Cltalcosidae. Litliosüdae) a. szárnyerezet 

 egyes fajokon belül is annyira változó, hogy az osztályozásra egy- 

 általában nem használható fel. De nemcsak hogy egy szervrendszer 

 nem elegendő, hanem a morfológiai béh'egek összessége alapján 

 ■sem kaphatunk természetes csoportokat. 



A morfologus két egyént teljesen különbözőnek találhat, de 



