39 



Ugyanis a külső morfológiai vonatkozásokon kivül e lepke életmód- 

 jában is több oly sajátságot találunk, a melyek a szövőlepkékre em- 

 lékeztetnek. Ilyen pl. a hímek kitűnő szaglási képessége, valamint 

 némely szövőlepkéhez hasonló repülési módja, továbbá a lepke nap- 

 pal való repülése, holott a Noctuidák tiilnyomó része éjjeli állat. 

 Petbrsen említett vizsgálatai alapján csakugyan ama feltevését han- 

 goztatja, hogy úgy a bagolypillék (Noctuae), mint az araszolok {Geo- 

 meiridae) a szövőpilléktől (Bombyces) ágazódtak el. 



E feltevés szerint tehát az Oxytrypia orbicidosa még megőrzött 

 átalakulása folyamán egyes olyan tulajdonságokat, a melyekből a 

 szövőpillékkel való közös eredetre lehet következtetni. 



Ha majd a fajok legtöbbjének életkörülményeit és fejlődésének 

 minden fázisát ismerni fogjuk, talán könnyebben alkothatunk ma- 

 gunknak helyesebb képeta fajfogalomról is, mint ma, a mikor még a 

 rovarok sok rendjében alig-alig ismerjük a fiatalkori fejlődési stá- 

 diumokat, továbbá a mikor még nagyon is sok fajt egyáltalában nem 

 ismerünk. 



* 



Több mint egy évszázad múlt el azóta, hogy az Oxytrypia or- 

 hiculosa nevű érdekes bagolypillét Magyarországon felfedezték s 

 EsPER tudományosan ismertette. Életviszonyairól azonban mostanáig 

 mitsem tudtunk, noha az állat szépségével és ritkaságával a lepké- 

 szek körében mindig élénk érdeklődést keltett és állandóan ébren 

 tartott. 



Sokan fáradoztak azon, hogy hernyóját és annak táplálónövé- 

 nj^ét kipuhatolják ; de minden ebbeli igyekezetük eredménytelen 

 maradt. 



Végre is engem ért az a szerencse, hogy a Magyar Nemzeti 

 Múzeum részéről is támogatva, a rejtélyes lepke fejlődési viszonyait 

 teljesen felderíthettem s ezzel a magyar lepidopterologiának évtize- 

 dek óta függőben levő nyílt kérdését megoldhattam. 



Kutatásaim eredményét és összes idevágó megfigyeléseimet 

 jelen dolgozatomban adom közre. 



Ezt a szép éjjeli lepkét — mint említem — legelőször Esperi 

 írta le egy hímpéldány alapján. Nagy lepkészeti munkájának pót- 

 kötete tartalmazza a régibb értelemben vett szövő Phalaenákat, a 

 melyek közé Esper a mi lepkénket is sorozta. E kötet 93- ik lapján 

 „Die hundertundneunundsechzigste Spinnerphalene. Pb. Bomb. spiril. 

 eristata Orbiculosa. Die weisse scheibenfleckige Spinnerphalene" 

 czím alatt a következőket írja : 



1 E. J. Clir. Esper, Schmetterlinge in A.bbildungen nacli der Natúr, 

 Suppl. ni. p. 93. tab. 93. fig. 8. (1799). 



