53 



lábak között, valamint a lábak külső oldalán előrefelé még három 

 szemölcs tűnik fel. A 10— 12-ik szel\^ényen ismét csak két igen apró 

 szemölcs ötlik fel a középvonal mindkét oldalán. A hernyó-állapot 

 áprilistől augusztus végéig, illetőleg szeptember elejéig, tehát körül- 

 belül ötödfél hónapig tart. A teljes nagyságot elért hernyó a keresztül- 

 kasul rágott rhizoma alatt laza földes szövedékben változik át bábbá. 



A vörhenyes barna báb (I. tábla, 6. kép) körülbelül 24 mm. 

 hosszú és 9 mm. széles ; hátulsó végén két rövid, vékony tüskében 

 végződik és feljebb a töve felé még két vékonyabb tüske van rajta. 



A bábnyugvás szeptember elejétől október elejéig, tehát körül- 

 belül egy hónapig (32 — 35 napig) tart. 



A lepke rendszerint a reggeli órákbau búvik ki a bábból, még 

 pedig október első napjaiban. 



A nőstény (I. tábla, 7 kép) többnyire felmászik egy fűszálra 

 vagy valami más alacsony növény szárára s tajócsövét kitolva 

 ekként készül elő a párzásra. A hímek reggel, a mint a nap le- 

 bocsátja első sugarait, úgy i/29— 9 óra tájban, kezdenek repülni s 

 hullámosan szökdelő gj^ors ütemben röpdösnek a tisztásokon vagy 

 «gyéb területeken, rendszerint nagyobb körökben visszatérve, mi- 

 közben nem egyszer magasan felemelkednek a levegőbe és magas 

 fák koronáin át tűnnek el a figyelő szeme elől. Majd kutató útjok- 

 ból visszatérnek, mígnem valamely hím szimatot kap. Ekkor a nős- 

 lény körül mindig kisebb és kisebb köröket ír le a levegőben, majd 

 közvetétlenül felette, mind lassúbbá és lebegésszerűbbé válik repü- 

 lése, miközben hirtelen a nőstény mellett terem s nyomban már is 

 kopulában van vele és szárnyait összecsapva nyugodtan csüng fejjel 

 lefelé a fűszálon. Ismeretes, hogy a lepkéknél, különösen a szövő- 

 pilléknél, mily fontos szerepe van a szagnak a párosodásnál. A hí- 

 mek rendesen sokkal szélesebb fésűs csápjukkal már nagy távol- 

 ságból is megérzik a nőstények szagát. 



Ha a nőstény nem tolja ki tojócsövét, akkor a hímek meg sem 

 találják, mert úgy látszik, hogy akkor az illatmirígyekből csak na- 

 gyon gyengén vagy egyáltalában nem árad ki az az illat, a melyet 

 a hímek néha már messziről megéreznek. 



A lepkék nőstényeinek ez az illata, mint azt Petersen kimu- 

 tatta, az illatmirígyek, melyeket Siebold glanclulae odoriferae-knak. 

 nevezett al, váladékától ered. E mirigyek nyílásai a petevezeték 

 végén vannak, s amikor a nőstény tojócsövét kitolja és mozgatja, 

 egyúttal a petevezeték vége is kitolódik s a mirigyek váladéka köz- 

 vetétlenül a szabadban párologhat el. 



Továbbá azt is tapasztaltuk, hogy a hímek először mindig a 

 frissen, még aznap kelt nőstényeket termékenyítették meg. Ez köny- 

 nyen érthető, mert ezeknek az illata a legintenzívebb. Erre vonat- 



