55 



továbbá állítólag P o z s o n y-3 zen t-G y ö r g y, a hol Laszy Rezső 

 akadt volna rá. 



Lepkénkről sokáig azt hitték, hogy az a magyar fauna kizáró- 

 lagos sajátja. Utóbb azonban kiderült, hogy hazánk határain túl is 

 előfordul. így megtalálták már Romániában i és Görögországban, ^ 

 sőt ezt megelőzőleg még Ázsiában is a Tjan-Shan hegységben és 

 Saissan vidékén. ^ 



Ha az Oxytrypia orhiculosa elterjedési viszonyait nézzük, min ■ 

 denesetre nagyon szembetűnő, hogy felfedezése óta több mint 100 

 év telt el és mégis oly kevés előfordulási adat áll rendelkezésünkre. 

 Ez semmiesetre sem tulajdonítható teljesen annak a körülménynek, 

 hogy az eofyes országok faunáját nem kutatták még eléggé ki, ha- 

 nem ennek véleményem szerint egészen más oka van. Az Oxytrypia 

 orhiculosa ugyanis monotypikus, azaz a geniis-na,k egyetlen napjainkig 

 fennmaradt faja. 



Kétségen kivül nagyon régi eredetű, a mit a Bombycidákra 

 emlékeztető sajátságokon kivül az is bizonyít, hogy hernyója mono- 

 cotyledon növényeken él, továbbá hogy faji bélyegei absolut merevek. 



A monotypikus fajokról tudjuk, hogy azok további variáló, 

 alkalmazkodó képességeiket elvesztették, kipusztulásra, kihalásra 

 szántak. Ez a kihalás azonban nem hirtelen, hanem hosszú időn 

 keresztül és elterjedési körének nem minden pontján egyszerre, ha- 

 nem csak helyenkint következik be. 



A szórványos előfordulás a monotypikus fajok legjellemzőbb 

 sajátsága. így az Oxytrypia orhiculosa is egy nagy kiterjedésű terü- 

 letről már eltűnt, csak itt-ott maradt fenn mint relictum. 



Hazánkban e faj elterjedési köre elsősorban a Nagy Alföldre 

 szorítkozott. Legtöbb adatunk Budapest környékéről van, ahol űg^f 

 a pesti oldal lapályos részein (Városliget, Újpest, Rákos) mint a 

 budai dombvidék több pontján reábukkantak. 



A budai hegyeken való előfordulásból azonban még abban az 

 esetben sem lehetne e faj hegyi eredetére következtetni, ha a 

 Vértes hegység magasabb pontjairól is lenne adatunk, mert a budai 

 hegyek úgyszólván csak domboknak vehetők és a Vértes hegyián cza 

 mint szigethegység emelkedik ki az Alföldből. Hegyi (montan) jel- 

 lege mellett szólna az a körülmény, ha a Kárpátokból, az Alpokból 

 vagy esetleg Csehország régi korú hegyeiből került volna elő ez a 

 faj. így mindaddig a míg erre hiteles adatunk nincsen, sokkal tet- 



1 Fe. J. Salay, Katalog der Macrolepidopt. Rumaniens. íBul. Soc. St. 

 Bucur. XIX. 1910. p. 190). 



2 H. Rebel, Berge's Schmetterlingsbucli, 9. Auíl. 1910, p. 194. 



3 G. F. Hajipson, Cat. Lep. Phalaenae Brit, Mus. IV p. 128. (1903). 



