57 



Előmozdítja a terjeszkedést az a sajátságos körülmény is, hogy 

 a nőstény is kitűnően repül, a peték lerakása alkalmával pedig nagy 

 területet kalandoz be és egymástól közel-távol fekvő helyeken min- 

 dig csak egynéhány petét rak le. A peterakás ezen módja össze- 

 függ különben az Iris-ek előfordulási viszonyaival is. Az Iris varie- 

 gata pl. az Alföld erdeinek' szélén vagy tisztásain szétszórtan álló 

 kisebb csoportokban fordul elő. 



Ma már a Nagy Alföldön is nagyon megváltoztak az eredeti 

 viszonyok. Az idők folyamán ugyanis a homokos területeket is min- 

 denütt müvelés alá fogták, a minek következtében a növényzet is 

 megváltozott. Ha azonban valamely terület csak rövid ideig volt 

 müvelés alatt, majd újból parlagon hevert, akkor az eredeti nö- 

 vényzet jó része visszatér a környezetből. A növényzet folytonos 

 változásával a rovarvilág is kénytelen a megváltozott viszonyokhoz 

 alkalmazkodni. 



Puszta-Peszéren több éven keresztül alkalmam volt a terep- 

 viszonyokat megfigyelni, itt egyes részeket, a melyeken nem sikerült 

 a gabonafélék stb. termelése, újból parlagon hagyták, a buczkák leg- 

 nagyobb részét pedig akáczfával ültették be. Ennek folytán az eredeti 

 növényzet lassankint eltűnt, az Iris azonban még megél a gyér er- 

 dőben, melyben még egész könnyedén száll a lepke a bokrok és fák 

 között és csak az erdő sűrűségével tűnik el az Iris és vele együtt a 

 lepke, mely azután a tisztásokra és az erdőszélekre szorul. A Nagy 

 Alföld számos pontján a vándorló homokbuczkák, melyek régen bizo- 

 nyára tetemes szélességet értek el, a különböző vizeknek mintegy gá- 

 tat emeltek, így azután sok helyen a mélyedésekben megmaradtak a 

 vizek. Ilyenek voltak a terepviszonyok Puszta Peszéren is, a hol az er- 

 dők és tisztások mélyebben fekvő helyein nád, sás, Iris pseudacorus és 

 egyéb vízi- illetőleg mocsári nö/ények jelzik az egykori mocsarak 

 nyomait. 



A viszonyok gyors megváltozása teszi sürgőssé az Alföld fau- 

 nájának kikutatását és tanulmányozását, mert nemsokára az a né- 

 hány eredetiségében eddig még fenmaradt terűlet és vele együtt 

 annak állat- és növényvilága is el fog tűnni, nekünk pedig az egyes 

 fajokra vonatkozó következtetést lehetetlenné fogja tenni. 



De nézzük tovább az előfordulási adatokat : 



Székesfehérváron Kováts Lajos 1904- ben gyűjtötte a lepkét. 

 Ezt az adatot újabban nem sikerült megerősítenem, legalább két éven 

 át több ízben bejárván ÜJHELYi-vel a terűletet, buzgólkodásunk siker- 

 telen maradt. 



Újabban Laszy Rezső Pozsony- Szent- György körnj'-ékéről em- 

 líti a lepkét, de ezt az adatot egyelőre kétségbe kell vonjam, még 

 pedig azért, mert Laszy állítólag Hedera lielix levélen talált egy her- 



