58 



nyót, a melyből azután a gyűjteményében levő egyetlen Oxyirypia- 

 orbiculosa példánya kifejlődött volna. Ha ez utóbbi körülmény nem 

 tenné gyanússá és kétessé ezt az adatot, mint később látni fogjuk, a 

 pozsony-szent-györgyi előfordulás éppenséggel nem volua lehetetlen 

 dolog, mert ez a hely is a Kis Alföld szélén van, sőt ha feltevésem 

 helyesnek bizonyul előkerülhetett volna még távolabbra nyugatról a 

 bécsi medenczéből is. 



Ugyanis, mint ismeretes, a harmadkorban tenger borította a 

 Nagy Alföldet, mely tenger kelet felé a romániai síkságot is betöl- 

 tötte és egészen a Fekete-tengerig terjedt. Csak később, a mioczén 

 vége felé maradt vissza a Szarmata-beltenger, melyet a beömlő 

 folyók mindinkább kivetkőztettek sós jellegéből, lassan brack-, majd 

 édesvizűvé vált, mígnem fokozatos kiszáradása után csak kisebb- 

 nagyobb édesvizű tavak és mocsarak maradtak meg, végül pedig az 

 egész tengerfenék szárazfölddé változott át. i Minthogy ugyanez a 

 harmadkorbeli tenger töltötte be a Kis Alföldet és a Bécsi meden- 

 czét is, tehát nem lenne lehetetlen ottani előfordulása sem. 



A Bécsi medenczéből Zerny^ ugyanis már 12 pusztai lepke- 

 fajt sorol fel, melyeknek legnagyobb része Budapest környékén elő- 

 fordult,'sőt részben még ma is található ; ilyenek a CoUas Ch-yso- 

 theme Esp., Ágrotis fugax Tr., Mesotrosta signaUs Tr., CJiondrosoma 

 fiduciaria Ank., Cramliiis malricellus Tr., Phlyctaenodes sulphuralis Hb. stb. 



A CJiondrosoma fiduciaria-t, ezt a szintén őszi verőfényes napo- 

 kon repülő fajt, felfedezője és leírója Anker, a Kamara-erdő tájékán 

 találta először. De a mióta az ottani viszonyok teljesen megváltoz- 

 tak, nagyon sokáig nem hallottunk hírt e fajról. Most két éve azután 

 felfedezték Laxenburg mellett, a Bécsi medencze déli részében és 

 az elmúlt évben Ujhelyi-vcI megtaláltam Puszta-Peszéren is. 



Feltevésem helyességét bizonyítja oláhországi előfordulása is, 

 a honnan Salay^ Brosteni-Barnari környékéről említi. Ez az adat 

 feltétlenül hiteles, Caradja ugyanis arról értesített, hogy a Sbemann 

 által nevezett helyen a Bistrica- folyó völgyében gyűjtött két pél- 

 dányt maga is látta. 



A hegyek között való előfordulás itten, úgy mint nálunk a 

 budai hegyekben, bizonyára későbbi keletű, mert Romániában is 



1 SuEss, E. : Das Antlitz der Erde. Prag-Leipzig-, 1885. 



Hauer, Fk. : Die Geologie und ihre Anwendung auf die Kenntniss der 

 Bodenbeschaffenheit der Oestr. Ung. Monarchia. Wien, 1874. 



2 Zerny, H. : Entwickelung und Zusammensetzung der Lepidopteren" 

 fauna Niederösterreichs. (Verh. zool.-bot. Ges. Wien, LXII, 1912, p. 154/ 



3 Salay, Fr. J. : Katalog der Macrolepidopt. Rumaniens. (Bul. Soc. St* 

 Bucuresci. XIX, 1910, p. 140). 



