112 



6000 rezg-ést is idéz elő másodperczenkint : ez oly hangot szolgáltat,; 

 mely hangszereink legmagasabb regióiban található. { 



Apró szöcskéink lábaikat gyors, rövid mozdulatokban dör- 

 zsöHk szárnyaikhoz és így majdnem folytonos, szakadatlan czirpe- 

 lést (karczolást) idéznek elő. A nag,y zöld sáskát messziről fel lehet 

 ismerni szakadozott hangjáról. Hátsó hosszú lábait magas mozgással 

 emeli fel és le ; valahányszor a dörzsölődeszkácska a száni}^ mellett 

 elhalad, rövid csörrenő karczolás hallatszik. 



Tücskök és lótetűk nem a lábaikat dörzsölik a szárnyakhoz, 

 hanem szárnycsúcsaikat, a mi félig fütyülő hangot idéz elő. E zene 

 czélja valószínűleg szintén a csalogatás. A hol valamelj^ rovarfajnál 

 dörzsölődeszkákat találunk, biztosra vehetjük, hogy hang előidézésére 

 szolgálnak, ha hangokat különben nem is hallunk. Már apró szöcs- 

 kéink hangja sem vehető észre némel}^ emberi fül által épp úgj% 

 mint a kis denevérek czinczogása. 



Egy természetbúvár erről így ír : ,.Yoltam egyszer egy társa- 

 ságban, metynek kétharmad része a szöcskék czirpelését igen han- 

 gosnak és kellemetlennek találta, míg egyharmad része egyáltalában 

 nem hallott ebből semmit". Minden fülnek van hanghatára, melyen 

 túl nem 'terjed hallókéj) sssége. Es így lehet az állatországban még 

 számos apró zenész, melyet nem hallunk, míg ők maguk, apró, 

 alkalmas hallószervekkel vannak ellátva, kölcsönös meghallgatásukra. 

 A dörzsölődeszkák némety rovarnál ki vannak mutatva, melyeket 

 előbb némáknak tartottak s ilyen, tőlünk észre nem vehető készülé- 

 kek talán a hangyáknál az egymással való közlekedésük czéljaira is 

 játszanak szerejDet. Öslényi rovaroknál is találtak már karczoló 

 szerszámokat. 



3. Doholás. A prücsköknek nemcsak hegedűjök, hanem dobjuk 

 is van. A potroh hátsó részén egy dobhártya van kifeszítve üstalakú 

 métyedés felett, mintegy 3 mm. átmérővel. E dobhártyát egy erős 

 izom hozza rezgésbe és éppen úgy hangzik, mint az üstdob, csak 

 apróságának megfelelően magasabb haugnemben. Az éneklő prücsök 

 (Cicacla) nálunk ismeretlen ; délen körülbelül addig található, 

 a meddig az olajfa honos. De a hol ez van, ott figyelmessé lesz az 

 ember rá, ha jókedvében van. Egyetlen állatka dobolása húsz léjDés- 

 nyire annyira betöltheti az ürt, hog}'^ a hallgató azt sem tudja, hol 

 keresse. Mindig azt hiszi, hogy közvetlenül maga mellett dobol. 



4. Fütyülés. Azaz hangképzés, a levegő kiszorítása által. (Leg- 

 nagyobb éjjeli lepkénk: „a halálfej" fütyül, ha megfogják). A hang 

 valószínűleg a j^otroh első gyűrűjének egyik résén tódul ki, metyen 

 át e pille levegőt szorít ki, mely egy szarulemezt hoz mozgásba. 

 BuRMBisTBR azt írja, hogy a legyeknél is van ilyen fütyülőkészülék, 

 melyből zümmögésüket magvarázza. Légzőosőveikből levegőt szorí- 



