139 



Tox E. B. egyetemi tanár, alelnöke pedig- e sorok írója volt, augusz- 

 tus 5-én általános érdeklődés között folyt le. Az elnök érdekesen 

 vázolta azt a szerepet, melyet az oxfordi egyetem és jelesen annak 

 természetrajzi múzeuma az entomologia tudományos fejlesztésében 

 több mint egy félszázad óta játszottak s a melj^ből kifolyólag jogos 

 büszkeséggel fogadhatja most falai között a földkerekség entomolo- 

 gusait. :Majd áttért a lepkéknél tapasztalható mimikry-jelenségekre és 

 rendkívül gazdag sorozatok bemutatása kapcsán, tanulságosan fejte- 

 gette a madagaszkári Papüio Dardanus nőstényeinek szín- és rajz- 

 beli elváltozását az afrikai kontinens különböző \ádékein. Míg a hímek 

 mindenütt megtartják eredeti színeiket és mustrázatukat, addig a 

 nőstények, melyek Madagaszkárban még a hímekhez hasonlítanak, 

 a kontinensen már elütnek tőlük és vidékenként más-más ott elő- 

 forduló lepkefajoknak, nevezetesen az undorító ízű Danaidáknak 

 mustrázatát veszik fel. 



A megnyitó ülésen azonkívül még egy előadást hallottunk 

 TloTHscfflLD X. KÁROLY-tól, a ki a természeti kincsek megvédéséről 

 s e czélra szolgáló védterületek létesítéséről értekezett. Fejtegetéseit 

 általában sokan heteseitek ; de az amerikai gazdasági entomologu- 

 sok nagytudású vezére, Howard, nem titkolhatta el abbeli aggodal- 

 mát, hogy vájjon az efféle védterületek, nemzeti jDarkok és rezervá- 

 cziók, a melyekben a természet egészen szabadjára lesz hagyva s a 

 hol mindenféle kártékony állat is teljesen háborítatlanul fog szapo- 

 rodhatni, nem fogják-e majd a szomszédos területek mezőgazdaságát 

 és erdőségééit állandóan veszélyeztetni. 



A kongresszus második napján tartott összes ülésen J. H. 

 CoMSTOCK amerikai (ithacai) egyetemi tanár vetített képek kíséreté- 

 ben a pókselymet s a pókoktól származó különféle selyemfajtákat 

 ismertette. 



Az augusztus T-iki összes ülés származástani kérdéseklíel fog- 

 lalkozott. Első tárgj-a Dr. J. F. van Bemmelen groningeni tanár elő- 

 íidása volt a lepkeszárny fejlődésének származástani jelentőségéről. 

 Az előadó a szárnyak mustrázatát a bábstádiumban is vizsgálván, 

 reájött és kimutatta, hogy bizonyos egymással különben rokon lepke- 

 fajoknak, metyek kifejlett állapotukban most egymástól külsőleg 

 nagy mértékben különböznek, ^-alaha hasonló mustrázatuk volt. 



Utána J. W. Taylor arról a befolyásról értekezett, a melyet a 

 környezet, a származás és egyéb ténj^ezők az állatok földrajzi el- 

 terjedésére gyakorolnak és reámutatott ily irányú vizsgálatok szük- 

 ségére az entomologia terén is. 



Befejezésül L. Doxcaster cambridgei tanár az Ahraxas grossíi- 

 lariata lepkén és a Drosophila arnpelopliila légyen tett megfigyelései alap- 

 ján az ivarok jellemző bélyegeinek állandó öröklékenységét fejtegette. 



