.187 



láthatunk. Azt azonljaii, a mi ezután történik, nehezebben lehet meo-- 

 íigyehii, mert a föld alatt vagy más rejtekhelyen játszódik le. 



A hangyák királynőit tudvalevőleg rajzás alkalmával nem kíi- 

 vethetik szárnyatlan munkásai,i a hímek pedig ezután csakhamar el- 

 hullanak. A királynő tehát a párzás után teljesen magára van ha- 

 gyatva és mint látni fogjuk, egészen elölről kell kezdenie családjá- 

 nak, illetve államának alapítását. 



A hangyaállam alapításának kérdése hosszú ideig megoldatlan 

 probléma maradt és mint minden olyan esetben, a hol csak föltevé- 

 sekre szorítkozunk, többféle nézet uralkodott. 



Fölöslegesnek tartom ezelmek a hipotéziseknek képviselőik 

 szerinti felsorolását, mert már szerencsésen végrehajtott kísérletek 

 eredményei a valóságot tárják elénk. így Lubbock, Mc. Cook, Bloch- 

 .MANN, FoREL, Wheeler, Jaxet, V. BuTTEL, AVasmanx és másokuak a 

 kísérletei és megfigyelései kiderítették, hogy a hangyák királvnői 

 miként alapítanak családot, illetve államot. 



A régebbi teóriák kíizül a két legellentétesebl) l^izonyult he- 

 h^esnek. Az egyik t. i. arról szólt, hogy a királynőknek a család- 

 alapításhoz nincs semmi idegen segítségre szi^iksége. A másik pedig 

 azt igyekezett bizonyítani, hogy csakis idegen segítséggel képesek rá. 

 Ez alkalommal az államalapításnak azt a módját ismertetem, a 

 midőn a Idrálj^nő minden idegen segítség nélkül alapítja meg kis 

 családját, a melyből később 0I3" csodálatos szervezetű államok fej- 

 lődnek. Erre vonatkozólag ugyanis saját kísérleteimre, megfigj^elé- 

 seimre is támaszkodhatom, 



A családalapítás előzményei meglehetősen eg3"formán játszód- 

 nak le. A rajzás után a megtermékenyített nőstény visszátér a földre* 

 A legelső gondja az, hogy szárnyaitól, a mel^^eknek már ezentúl semmi 

 liasznát sem vehetné, sőt családalapító munkájában csak akadátyúl 

 szolgálna, megszabaduljon. Nem sok megerőltetésébe kerül a szár- 

 nyak eltávolítása, mert a szányban a megtormékenjátés után két- 

 ségtelenül oh" változások mennek végbe, a melj^ek azt megkönnyí- 

 tik. E mellett szól az a tapasztalat, hogy a meg nem termékenyített 

 királynő nem képes szárn3"ait eltávolítani, ha csak munkásai le nem 

 rágják róla. 



Ha rajzás után megfogunk egy szárnyas, megtermékenyített 

 királynőt, alkalmas dobozban vag}" üvegcsőben végig nézhetjük, 

 liogy miként szabadul meg szárnyaitól. Láthatjuk, hogy eleinte 

 szárnyait minduntalan kiterjeszti a memydre csak lehet, azután hol 

 az egyik, hol a másik oldalon levőt nyomogatja a doboz fenekéhez, 

 majd lábaival addig piszkálja, míg el nem válik a törzsétől. 



1 Helyesebbnek tartom a magyaros' munkás elnevezést, mint a német- 

 ből szolgailag lefordított ős leginkább használt dolgozó kifejezést. 



