halála után 18 évvel később kelt, kitűnik, hog-}^ ekkor már hazánk 

 több helj^éről volt ismeretes a lepke. Annál meglepőbb tehát a 

 későbbi irodalmi adatok amaz állítása, hogy a le23ke csakis Buda- 

 pestről ismeretes. 



Ezt állítja Nécsey István „Barsmegye nagylej^kéi" czímű ér- 

 tekezésében i, midőn a Barsmegyében 1893-tól 1899-ig gyűjtött lep- 

 kéiről beszámol s a Tapinoslola muscidosa-i^ melj^et Verebélj^en gj^ij- 

 tött (VIII. 29.) egyetlen példányban, mint ritkább állatot említi föl, 

 mely addig' csak Budapestről volt ismeretes. A. Aigner Lajos 

 „A Xoctuák biológiájához" czímű ^értekezésében^ is ezeket írja : 

 ..Tapinosiola muscnlosa Hb. hazánkban csak Budapestnél, itt is 

 igen ritkán, július közejíétől augusztus közepéig, mélyebben fekvő, 

 vagy nedves helj'^eken levő szántóföldeken akkor kel ki, mikor a 



1. kép. — Tapinostola muscnlosa Hb. — A ^= lepke, B = hernyó. Va. 

 (Jablonowski nyomán). 



búza csaknem megérett s akkor éjjel fogható, vagy úgy, hogy a 

 kaszásokat követjük, akik a Noctuát kaszálás közben felzavarják. 

 Napközt tarlókon is igen gj^orsan röpül virágról- virágra, bogáneson 

 is szeretiihii." x\z 1896-ban megjelent „Fauna Regni Hungária e^'- 

 ban is csak az olvasható : ..Rara. I. Budapest." Ismerve most már a 

 lepke életmódját, hiszem, hogy Budapesten kivűl több-kevesebb pél- 

 dányban más helyütt is gyűjtötték addig, erről azonban a szerzők- 

 nek nem volt tudomásuk, egyszerűen azért, mert a gyűjtők annak 

 idején nem közölték adataikat. 



1 Rovartani Lapok. VII, 1900, p. 26, 60. 



2 Rovartani Lapok. VII, 1900, p. 210. 



