^íiiitegy 10 — 12 napi bábállapot után megjelenik a pille. Fog-- 

 ságlían június 21-én kelt ki az első pillénlr, a nielj^^ megliozta nelvünlc 

 a rejtély megoldását is ; megtudtuk, hogy a Tajnnostola inusculosa-yal 

 kötöttünk közelelibi ismeretséget. Bár mintegy 50 drb hernj^ót nevel- 

 tünk fel és Pasztapóról is kaptunk bábokat, csak 7 drb pillénk kelt 

 ki, legtöbbje július hó folyamán. A szülőállatok leírásától is felmentve 

 érzem magamat, részletesebben tartalmazzák azt a különféle lepké- 

 szeti könyvek. Érdekes megfigyeléseket tett ]\1okrzecki a szabadban 

 a lejekére vonatkozólag. A tauriai kormányzóságban június közepén 

 kezdődött a rajzás s eltartott július 23-ig, mikortól fogva már csak 

 egy-két elkésett példán}^ volt található. Napközben a lepkék mozdu- 

 latlan ülnek a gabonában, a földön és füveken, csak estefelé élén- 

 külnek meg, a gaboua felett repülnek és a különböző — a gabona- 

 földön és szomszédos tisztásokon levő — virágok nedvéből táplál- 

 koznak. Naplementétől éjfélig a repülés felette erőteljes. Szívesen 

 repülnek a világosság felé és a lámpa körül — gyűjtőknek mi 

 izgató ezt hallani ! — a körbe repülő piUangóknak „egész felhője" 

 képződik. Kikelés után csakhamar párosodnak. A párosodás s utána 

 a petelerakás az esti órákban történik. Kopulában körülbelül egy 

 óráig maradnak. A megtermékenyített nőstényele petéiket a gabona 

 és vadon növő füvek szárára és levelére tojjak le. Egy lepke több 

 ízben s átlag 2Ö0 petét tojik. Ezeket vagy lánczszerűleg 20-ával, 

 vagy kétsorban. vagy csoportosan kettesével rakja le, avagy egyen- 

 kint „elszórja", gyakran élettelen tárgyakra is. A petéket átlátszó 

 nyállal ragasztja le, meh^ a levegőn megkemén3^edik és a petéket 

 vékonyan betakarja. Az imago 5 — 7 napig él. A petelerakás előtt a 

 nőstény megélénkül, gyorsan felfelé szalad a növényen, miközben 

 azt lábaival átöleli és a fara végével súrolja ; potrohát közben görcs- 

 szerüleg összeszorítja. Midőn kiválasztotta már a növényt a pete- 

 lerakás czéljára, megfogódzik abba a lábaival, összehúzza potrohát és 

 megkezdi a petelerakást. 



A pete^ világossárga, gömbölyű, felül lapos, oldalain élekkel, 

 átméretben 0-5 - O'O mm. Ősz felé a szme fehéres, hurokja kemény 

 lesz és az oldalélek erősebben kiemelkednek. Ilyenkor gyommag- 

 vakhoz hasonlók. Az embryo még a nyár második felében fejlődik 

 \ú s októberben már a héjon át láthatóvá váhk. A peték egy részében 

 azonban az embryo kifejlődése csak később következik be ; mind- 

 azonáltal a tél elérkeztéig a peték legnagyobb részében az embryo 

 már Idfejlődötl, mely azután a telet a peteburokban tölti. Ez a burok 

 az időjárás viszontagságai ellen jól védi. A kis hernyók csak a kö- 

 vetkező tavaszon kelnek ki. A petéből kÜDÚjt hernyók először a leg- 



1 MoKKZECKi leírása szerint idézett helyen. 



