14 



Magam is véletlen szerencsének tekintem, hogy első kutatásom al- 

 kalmával egj odavaló oláhra akadhattam, a ki egy alkalommal erre 

 kóborolva reá bukkant e barlangra s most vezetőmül szolgálhatott. 



A barlang a Runkulársznak nevezett hegy északkeleti lábánál 

 fekszik légvonalban alig 3 kilométernyire délre az Oncsászai bar- 

 langtól. Jó embermagasságú, mintegy 1100 m. tengerszínfeletti szádja 

 északkeletre tekint s teljesen el van rejtve Qgj előtte elhúzódó lejtő- 

 dudor és az azt benövő gazos által. 



iV bejárat előtt feltűnően hűvös lég csap arczunkba, mely bel- 

 jebb menve még jobban érezhető lesz. 1913 július 6-án hőmérőm az 

 előcsarnokban 2"5'' C-t mutatott. Igj nem is csodálkozhatunk, ha a 

 nyár derekán az előcsarnok alján szemcsés jeget, az oldalfalak men- 

 tén pedig firnszerű, lassan olvadó havat találank. 



A lassan lejtő sziklatorokban néhány lépést haladva egy elszórt 

 kőtömbökkel padlózott előcsarnokba jutunk. Itt. még csak esti homály 

 dereng. Az előcsarnokból két ág nyílik, balra Qgy sziklákkal tele- 

 gördített, csakhamar megszakadó szárny, jobbra Qgy alagútszerű 

 folyosó. A jobb oldali üreget követve Qgj elszűkülő njdláson óvato- 

 san aláei^eszkedünk a körülbelül 2 méterrel mélyebben fekvő alag- 

 útba. Ebben hol iszapos-agyagos, hol meg éles sziklatörmelékkel 

 fedett talajon kanyarogva, egy kiszélesedett terembe jutunk. A terem 

 hátsó részében Qgj sziklatömbre helyezve nyugszik a „Kálvária" ; 

 egj nagj^obb stallagtit, több apró cseppkőfigurától körülvéve. Mögötte 

 két folyosó is nyílik (a szűkebb bokáig eliszaposodott), mindkettő 

 labirintszerűleg kanj^arog, elszűkül és ismét kiszélesedik, egjmiással 

 érintkezik s hátul Qgj alászakadt üregben végződik. E leszakadt 

 medenczét az előző két évben még nem vettem észre, a femiemlített 

 napon azonban meredek s veszélyesen sikamlós, agj^agos oldalfalai 

 között Qgj alvilági tó zavaros vize csillogott. Bizonyára az utolsó 

 két év bő esőzése mosta alá, szakította be s töltötte ki vizével ezen 

 medenczét. A barlang alagútja hosszát mintegy 80 m.-re becsülöm. 



A barlang egész hosszában, az alagúttól kezdve a hátsó me- 

 denczéig, bő a nedvesség, nyirkos a talaj s kövér cseiDpekben hull 

 alá a menj'-ezet cseppkődíszítéseiről a mésszel telített talajvíz. Épp 

 e nedvesség és az elpárolgással járó alacsony hőmérséklet teszik e 

 barlangot vakbogarak számára lakhatóvá. Az Aluni barlang egyik 

 leghidegebbikje azon bihari barlangoknak, a melyekben bogár- 

 troglobiák élnek. 



Ezek két fajban találhatók itt : Trechus (Diivalius) cognaias Fmv. 

 subspec. speluncariim Csíki {Anoplitlialmus cognatus Friv. var. spelun- 

 carum Csíki," Rov. Lap., XIX. kötet, p. 162.) és PJioleuon Milióki 

 Csíki {Pholeiion [Irenellum] Milióki Csíki, Rov. Lap., XVIII. kötet, p. 

 107). A Choleva spadicea Sturm, melyet 1912 nj^arán e barlangban 



